Spelling suggestions: "subject:"žanras"" "subject:"žanro""
1 |
Retorička struktura diskursa novinske književnekritike u srpskom jezikuTrifunjagić Ivan 15 May 2015 (has links)
<p>Služeći se teorijsko-metodološkom praksom teorije<br />retoričke strukture u disertaciji se nastoji objasniti<br />veza između semantike odnosa koherentnih struktura<br />od globalnog značaja i diskursne funkcionalnosti žanra<br />novinske književne kritike čija se pragmatička<br />determinacija izvodi na osnovu dekomponovanog<br />komunkacijskog cilja relevantnog za aktuelnu<br />diskursnu zajednicu. Pored toga, na osnovu tekstualnih<br />koncepata intencije i koherencije i nomenklature<br />retoričkih odnosa koju ustanovljava TRS u studijima<br />slučaja se prikazuje međuzavisnost potencijalnih<br />shematskih obrazaca diskursnih kategorija (funkcija)<br />informisanje, tumačenje značenja, značaj književnog<br />dela i autoreprezentovanje i retoričkih strategija<br />autora, u onom smislu koliko se pragmatička matrica<br />žanra s jedne strane dovodi u vezu sa<br />institucionalizacijom i konvencionalizacijom<br />tekstualnih struktura određenih diskursnih tipova, dok<br />sa druge omogućava ispoljavanje autorskog načela.</p>
|
2 |
Kontrastivna analiza žanra u tekstovima o klasičnoj muzici na engleskom i srpskom jeziku / Contrastive Genre Analysis of Texts onTI Classical Music in English and SerbianKovačević Darko 22 September 2016 (has links)
<p>Cilj ovog rada je bio da se izvrši kontrastivna ana-<br />IZ liza žanra tekstova o klasičnoj muzici na engleskom i srpskom jeziku koja bi omogućila predstavljanje ključnih jezičkih i sadržajnih sličnosti i razlika koje postoje među njima. U sklopu analize, žanr tekstova o klasičnoj muzici je sagledan i predstavljen kroz različite aspekte, a obavljena je i opsežna jezička analiza korpusa tekstova iz žanra, posebno za tekstove na engleskom jeziku i za one na srpskom. Nakon toga, obavljena je kontrastivna analiza, pomoću koje su uporedno sagledani rezultati dobijeni analizom žanra. Rezultati dobijeni u ovom radu mogu naći primjenu u četiri različita područja: u lingvističkim teorijama iz oblasti analize žanra i kontrastivne analize, pri upotrebi i kreiranju tekstova o klasičnoj muzici u okviru diskursne zajednice profesionalnih muzičara, prevođenju tekstova o klasičnoj muzici sa engleskog jezika na srpski i obrnuto i u nastavi engleskog jezika struke na visokoobrazovnim institucijama iz oblasti muzičke umjetnosti.</p> / <p>The aim of the paper was to perform a contrastive<br />AB genre analysis of texts on classical music in English and Serbian which would enable the presentation of key linguistic similarities and differences which exist between them. Within the analysis, the genre of texts on classical music was observed and presented through different aspects, and a comprehensive linguistic analysis of texts from the genre was performed as well, separately for texts in English and the ones in Serbian. After that, a contrastive analysis was performed, and by means of it the results obtained by the genre analysis were viewed comparatively. The results obtained in this paper introduce the genre of texts on classical music in the literature dedicated to genre analysis and contrastive analysis and can be applied in four different areas: linguistic theories dedicated to genre analysis and contrastive analysis, use and creation of texts on classical music within the discourse community of professional musicians, translation of texts on classical music from English to Serbian and vice<br />versa and ESP teaching at highe</p>
|
3 |
Фунционални и стилско-естетски елементи у српској духовној хорској музици прве половине двадесетог века / Funcionalni i stilsko-estetski elementi u srpskoj duhovnoj horskoj muzici prve polovine dvadesetog veka / The functional and stylistic-aesthetic elements inthe Serbian Church Choral Music from the firsthalf of the 20th centuryĐaković Bogdan 17 June 2013 (has links)
<p>Уводно поглавље садржи образложење наслова и предмета студије, као и критичку анализу досадашњих музиколошких радова о српској црквеној хорској музици између два светска рата. Следеће поглавље посвећено је Традиционалној црквеној уметности, њеним основним појмовима и тумачењима у 20. веку. У њему су теоријски разрађени теолошки аспекти аутентичног<br />црквеног уметничког стваралаштва, са посебним освртом на проблем уметничког<br />символа и његовог функционисања у литургијској перспективи, те месту музике у<br />богослужењу као сложеној синтези више уметничких врста. Поглавље Црквено-<br />уметничко стваралаштво и црквена хорска музика у српској култури између два светска рата доноси контекстуално сагледавање црквене хорске музике са црквеним сликарством и црквеном архитектуром тога времена, тумачећи достигнућа српских композитора као део укупног процеса развоја православне уметности под дејством традиционалних и модерних елемената. У четвртом поглављу Историја жанра кроз сагледавање богослужбених и концертних елемената – стилско-аналитички наратив као централном делу студије извршена је подела посматраних композиција према стваралачким принципима од наједноставнијих обрада и хармонизација напева до сложених и веома оригиналних поступака са и без сличности са црквеним мелодијама. Примарна анализа допуњена је сагледавањем жанровско-извођачких карактеристика (доминантно богослужбена или концертна пракса) које значајно доприносе одређивању односа између функционалних и уметничких елемената осматраних остварења. У последњем поглављу Закључак поред сумирања најзначајнијих релевантних чињеница из претходног тока студије, уз помоћ одређивања опште хијерархије односа између композиционих поступака (превласт западног или православног елемента), као и кроз препознавање типологије начина усвајања конвенција (спровођење композиционих решења) објективно се дефинишу достигнућа српских аутора црквене хорске музике међуратног периода.<br />Успостављени критеријум третира оба својства ове музике: традиционалну<br />вредност у домену литургијско-функционалне употребе, као и уметнички<br />квалитет по себи, у оквирима укупног развоја српске музике током прве половине 20. века.</p> / <p>Uvodno poglavlje sadrži obrazloženje naslova i predmeta studije, kao i kritičku analizu dosadašnjih muzikoloških radova o srpskoj crkvenoj horskoj muzici između dva svetska rata. Sledeće poglavlje posvećeno je Tradicionalnoj crkvenoj umetnosti, njenim osnovnim pojmovima i tumačenjima u 20. veku. U njemu su teorijski razrađeni teološki aspekti autentičnog<br />crkvenog umetničkog stvaralaštva, sa posebnim osvrtom na problem umetničkog<br />simvola i njegovog funkcionisanja u liturgijskoj perspektivi, te mestu muzike u<br />bogosluženju kao složenoj sintezi više umetničkih vrsta. Poglavlje Crkveno-<br />umetničko stvaralaštvo i crkvena horska muzika u srpskoj kulturi između dva svetska rata donosi kontekstualno sagledavanje crkvene horske muzike sa crkvenim slikarstvom i crkvenom arhitekturom toga vremena, tumačeći dostignuća srpskih kompozitora kao deo ukupnog procesa razvoja pravoslavne umetnosti pod dejstvom tradicionalnih i modernih elemenata. U četvrtom poglavlju Istorija žanra kroz sagledavanje bogoslužbenih i koncertnih elemenata – stilsko-analitički narativ kao centralnom delu studije izvršena je podela posmatranih kompozicija prema stvaralačkim principima od najednostavnijih obrada i harmonizacija napeva do složenih i veoma originalnih postupaka sa i bez sličnosti sa crkvenim melodijama. Primarna analiza dopunjena je sagledavanjem žanrovsko-izvođačkih karakteristika (dominantno bogoslužbena ili koncertna praksa) koje značajno doprinose određivanju odnosa između funkcionalnih i umetničkih elemenata osmatranih ostvarenja. U poslednjem poglavlju Zaključak pored sumiranja najznačajnijih relevantnih činjenica iz prethodnog toka studije, uz pomoć određivanja opšte hijerarhije odnosa između kompozicionih postupaka (prevlast zapadnog ili pravoslavnog elementa), kao i kroz prepoznavanje tipologije načina usvajanja konvencija (sprovođenje kompozicionih rešenja) objektivno se definišu dostignuća srpskih autora crkvene horske muzike međuratnog perioda.<br />Uspostavljeni kriterijum tretira oba svojstva ove muzike: tradicionalnu<br />vrednost u domenu liturgijsko-funkcionalne upotrebe, kao i umetnički<br />kvalitet po sebi, u okvirima ukupnog razvoja srpske muzike tokom prve polovine 20. veka.</p> / <p>The introductory chapter contains an<br />explanation of titles and subjects of the paper,<br />critical analysis of previous musicological<br />works on Serbian Church Choral Music of the<br />period between two World Wars. The following<br />chapter is devoted to the Traditional Church<br />Art, its basic elements and interpretations from<br />20th century. This part of the study brings the<br />crucial theological aspects of the authentic<br />Church аrt, with the special attention to the<br />problem of artistic symbol and its function in<br />the liturgical perspective, as well as the position<br />of music in the liturgical service as synthesis of<br />several disciplines of art. The chapter named<br />Church-artistic practice and Church Choral<br />Music in the Serbian culture between the two<br />World Wars brings contextual view over the<br />Church Choral Music together with the Church<br />visual art and Church architecture of the period<br />understanding the composers efforts as part of<br />the whole artistic evolution of the Orthodox art<br />under traditional and modern influences. The<br />fourth chapter The history of the genre through<br />the balance of the liturgical and concert<br />elements as a central part of the study offers<br />segmentation of the composed music on the<br />basis of compositional approach from the<br />simple harmonisations to the original and<br />complex attitudes with or without the usage of<br />the chant. This kind of basic analyse is followed<br />by the division of the performing characteristics<br />(the dominant liturgical or concert practice)<br />which can help in understanding the relation<br />between functional and artistic elements of this<br />choral genre. The final chapter Conclusion<br />beside summaries of the most important facts<br />from the previous parts of the study, through the<br />definition of hierarchy of the relations between<br />compositional approaches (the domination of<br />Western or Orthodox elements) and recognition<br />the typology of the usage of conventions (the<br />guidance of compositional solutions) brings<br />objective evaluation of the Church Choral<br />Music composed by the Serbian authors of this<br />period. The final reached criteria offers the<br />evaluation of both meanings of this music: its<br />traditional level of liturgical and functional role<br />and its artistic value as part of the general<br />development of the Serbian music of first part<br />of 20th century.</p> / null
|
Page generated in 0.0311 seconds