Spelling suggestions: "subject:"attityder."" "subject:"avattityder.""
151 |
Förskollärares attityder till rörelseaktivitet : - en kvalitativ studieBergström, Johanna, Krohn, Maria January 2016 (has links)
Denna studie syftade till att undersöka förskollärares attityder till rörelseaktivitet samt att se mönster i de svar vi fått. I studien genomförde vi kvalitativa intervjuer med fyra förskollärare på förskolor i Mellansverige. Intervjuerna innehöll halvstrukturerade frågor för att få fram vilka attityder förskollärarna har till rörelseaktivitet i förskolan. Resultatet visade att det finns förskolor som planerar och utför rörelseaktiviteter regelbundet, men att det också påträffas verksamheter som inte bedriver någon planerad rörelseaktivitet. Samtliga förskollärare håller samtliga informanter med om åsikten om att rörelse sker naturligt i barns vardag men åsikterna skiljer sig vid frågan om det den är tillräcklig för barns bästa. Med denna undersökning önskar vi kunna ge en inblick i hur olika förskollärare kan se på rörelseaktivitet. Vi vill också framhäva vikten av rörelseaktiviteter i förskolan, för barnens välbefinnande, utveckling och framtid.
|
152 |
Omsorgspersonals kunskaper och attityder till äldres orala hälsa : En litteraturstudie / Nursing staff’s knowledge and attitudes towards the elderly’s oral health : A literature studyJohansson, Therese, Friberg, Sofie January 2016 (has links)
Introduktion: Befolkningen i Sverige blir äldre och populationen växer. Ökad ålder innebär risk för försämrad allmän hälsa. Oral hälsa påverkar den allmänna hälsan samt livskvalitén. Flertalet äldre klarar inte av att utöva tillräckligt god munvård själva och blir beroende av omsorgspersonalens hjälp. Tandhälsan hos äldre har förbättrats i Sverige, vilket innebär en ökning av restaurerade tänder och avancerad protetik. Med detta har även behovet av munvård ökat och likaså kraven på omsorgspersonalen. Syfte: Att beskriva hur omsorgspersonals kunskaper och attityder till oral hälsa påverkar äldres orala hälsa. Frågeställningar: Vilka kunskaper och attityder beträffande oral hälsa har omsorgspersonal? På vilket sätt påverkar kunskaper och attityder bland omsorgspersonal den orala hälsan hos äldre? Metod: Litteraturstudie. Resultat: Kunskapen hos omsorgspersonal skiljer sig åt. Kunskap ökar efter utbildning men är svår att implementera i praktiken. Attityder till den orala hälsan är generellt positiv, ändå visar resultaten att utförandet av munvård inte prioriteras. Många tycker att utförandet av munvård är obehagligt på grund av motvilja från brukarna. Konklusion: Omsorgspersonalen behöver ökade kunskaper i hur den orala hälsan påverkar den allmänna hälsan och livskvalitén hos de äldre samt vidare praktisk utbildning i utförandet av munvård. Munvårdsutbildning kan påverka personalens attityder och beteende kring utförandet av munvård.
|
153 |
”Det känns inte som att man blir lärd och då tar man lättare åt sig informationen” : - En undersökning om elevers attityd och uppfattning av ämnet HistoriaArnér, Daniel, Rieckmann, Patrik January 2010 (has links)
Titeln på denna uppsats är ett citat från en elev som belyser det som ofta uppfattas som självklart. Om vi gör något som är roligt så lär vi oss bättre och intresset för området ökar. Skolans värld präglas av styrdokument som visar vilka mål som eleverna ska uppnå för att nå vissa betyg, men vad lektionerna ska innehålla är mycket upp till läraren att utforma. Den stora friheten bidrar till att lärare kan skapa den lärandemiljö som läraren anser vara mest givande för sina elever för att nå dessa mål. Men vad är det egentligen eleverna tycker är som intressant? Lärarrollen ställer också ett stort krav på att tillgodose elevernas behov av vad de vill lära för att få en så givande undervisningssituation som möjligt. Vi har därför valt att inrikta arbetet på att undersöka elevers inställning till ämnet Historia och ifrån vilket håll som eleverna uppfattar att historia blir som mest intressant. Dessutom ser vi tendenser till att de ämnesområden som det undervisas mest i, också är de ämnesområden som eleverna i stor grad finner är mest intressanta.
|
154 |
HBTQ-personers upplevelser av bemötandet i vården : en litteraturstudie / LGBTQ people’s experiences of the encounter with health care : A literature studyJohansson, Amanda, Mellring Bohlenius, Elin January 2016 (has links)
Bakgrund: HBTQ-personer har sämre hälsa och söker sig mer sällan till vården än övriga befolkningen. Att bli vårdad kan vara en tillräckligt stressfylld erfarenhet utan att behöva dölja en del av sitt liv. Sjuksköterskan har lagar, etiska koder och kärnkompetenser att förhålla sig till vilka innefattar lika vård till alla oberoende könstillhörighet och sexuell läggning. Syfte: Att beskriva HBTQ-personers upplevelser av vårdpersonals bemötande inom somatisk vård. Metod: Litteraturstudie med systematisk ansats där kvalitativa och kvantitativa artiklar analyserats. Sökningar efter vetenskapliga artiklar gjordes i Cinahl, PubMed och PsychInfo. 24 artiklar kvalitetsgranskades varav 14 artiklar inkluderades i litteraturstudiens resultat. Resultat: Utifrån HBTQ-personers upplevelse av vårdpersonals bemötande identifierades olika kategorier; individanpassad vård, kommunikation, upplevelser av vårdpersonalens kunskap och vårdpersonalens förhållningssätt. Inom varje kategori lyftes det som påverkar bemötandet både positivt och negativt. Genomgående i arbetet ansågs vårdpersonal i många fall visa på hetero- och könsnormativitet. Konklusion: Upplevelserna av bemötandet i vården var av både negativ och positiv art. De negativa vårdupplevelserna innefattade bland annat bristande hänsyn och felaktiga antaganden samt användandet av hetero- och könsnormativt språk. Vårdpersonal kan underlätta vårdupplevelsen genom att applicera personcentrerad vård, god kommunikation, förförståelse och ett öppet förhållningssätt till vårdmötet. Dessa beståndsdelar identifierades som ett positivt bemötande.
|
155 |
Konsumentattityder till hållbart modeWillén, Beatrice, Lindgren, Susanne January 2016 (has links)
Begreppet hållbar konsumtion ligger rätt i tiden både på ett internationellt och nationellt plan. Men för att begreppet ska bli realitet måste konsumenter ändra sitt köpbeteende. Forskning om hur konsumenter förhåller sig till hållbara modeprodukter visar på positiva attityder men ingen tillämpning vid köp. Frågan är vilka attityder konsumenter har och vilka beteenden de tillämpar beroende på olika produktrelaterade attribut av hållbara modeprodukter. Frågan blir hur konsumenter, i praktiken, genom att ändra sitt köpbeteende, kan konkurrera ut konventionella modeprodukter. Syftet med denna uppsats är att undersöka konsumentens attityd till olika aspekter som kan motivera till köp av hållbara modeprodukter. De produktattribut som studien handlar om är design, pris, kvalitet och miljövänlighet. Undersökningen går ut på att se vilka produktattribut som övervägs, prioriteras och om någon av dem kan ligga till grund för att öka försäljning av hållbara modeprodukter. Detta undersöks genom en kvantitativ metod för att kartlägga hur konsumenter resonerar i en köpsituation. Det empiriska materialet består av enkäter. Undersökningen utfördes på svenska kvinnor i centrala butiksmiljöer. Antal respondenter uppgick till 82 stycken och svaren är presenterade i diagram. I tillägg gjordes en icke-deltagande observation på tre svenska modeföretag. Resultatet visar på att design är det främst övervägda och prioriterade produktattributet i en köpsituation och miljövänlighet är det minst prioriterade attributet. Studien visade att många konsumenter anser att pris på hållbara modeprodukter är för högt. Däremot kan det vara attityden till priset som behöver förändras då den genomförda observationen visade att priset mellan hållbara och konventionella modeprodukter inte är märkbart hög. Design är den största anledningen till att konsumenter väljer konventionella modeprodukter framför hållbara. Slutsatsen är att det viktigaste attributet kan vara det som behöver förändras för att omvandla konsumentbeteendet, och motivera till fler köp av hållbara modeprodukter.
|
156 |
Faktorer och attityder som kan inverka på ambulanspersonals dokumentation : En kvantitativ studie inom Södra Älvsborgs ambulanssjukvårdEriksson, Martin, Sabanovic, Rijad January 2016 (has links)
Enligt Socialstyrelsen (2015) drabbas var tionde patient inom sluten somatisk vård av vårdskador. Det kostar enorma summor pengar men orsakar också ett lidande för den drabbade patienten. Somliga av dessa vårdskador beror troligen på bristande dokumentation eller överrapportering. Dokumentationen är en väsentlig del av arbetet för sjuksköterskan samtidigt som det är en skyldighet inom sjukvården. Syftet med denna studie är att undersöka faktorer och attityder som kan inverka på sjuksköterskors dokumentation i ambulanssjukvården. Vi vill också studera utifall det finns någon skillnad i förhållande till dokumentation beroende på kön eller arbetslivserfarenhet inom ambulansen. En kvantitativ tvärsnittstudie valdes för att studera ett större antal respondenter. Datainsamlingen genomfördes med hjälp utav enkäter som delades ut till ambulanspersonal tillhörande Södra Älvsborgs Sjukhus. Av 83 utdelade enkäter besvarades samtliga. Fem stycken exkluderades då de var besvarade av ambulanssjukvårdare. Totalt användes 78 enkäter till redovisningen av resultatet. Hypotesprövningen genomfördes med hjälp utav Mann-Whitney U test. Respondenterna höll med i påståendena gällande att patientsäkerhet gynnas av dokumentationen. Så var även fallet rörande påståendena om synliggörandet av arbetsuppgifter samt arbetsbelastning. Respondenterna höll också med i påståendena om att det finns brister i dagens journalsystem. De ansåg att de hade tillräckligt med kunskap om vad och hur man dokumenterar. Respondenterna ansåg också att muntlig överrapportering inte vara tillräcklig för mottagende enhet. Det fanns ingen skillnad i förhållande till dokumentation beroende på kön eller arbetslivserfarenhet inom ambulansen. Slutsatsen i denna uppsats är att det förekommer brister och problem i dagens sätt att föra journal. Ett sätt att reducera dessa brister och problem hade kunnat vara genom nya sätt att dokumentera som exempelvis beslutstöd. Mer forskning behövs inom området för att förenkla ambulanspersonalens arbetsätt men även för att bidra till en ökad patientsäkerhet.
|
157 |
Hur barn upplever och påverkas av hälsofrämjande arbete : En enkätstudie som undersöker kunskap, inställning och attityd gällande tobaksanvändning hos barn som besökt HälsoäventyretAhl, Rebecca, Pettersson, Elin January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur Hälsoäventyrets pedagogiska arbete påverkar kunskaper och attityder hos barn i åldrarna 12-13 år gällande tobak och tobaksanvändning. I studien genomfördes enkätundersökningar på tre olika skolklasser som besökt Hälsoäventyrets program “Typ tobak, liksom... ”. Enkäten innehöll både kvantitativa och kvalitativa frågor och svaren analyserades med hjälp av programmet Webropol samt genom en tematisk analys. Resultatet visar på att barnen uppskattar Hälsoäventyrets pedagogik för att den är varierad, lekfull och praktisk. En majoritet av barnen anser dessutom att deras attityd mot tobak påverkats. De främsta anledningarna är att barnen har fått mer kunskap och förståelse om tobak och dess negativa inverkan på kropp, miljö och ekonomi, detta har även påverkat barnen till att inte vilja använda tobak i framtiden.
|
158 |
"Jag tror inte han är där än, alltså rent språkligt" : Gymnasielärares beskrivningar av och attityder till förortssvenska och förortsslangAndersson, Daniel January 2016 (has links)
Forskning har visat på flera former av migrationsrelaterad språklig variation, däribland förortssvenska och förortsslang. Syftet med studien är att undersöka gymnasielärares beskrivningar av och attityder till förortssvenska och förortsslang . Metoden består av en enkätundersökning, där lärarna har fått lyssna på några språkprov och svarat på några frågor, varpå ett fokusgruppssamtal tagit vid. Materialet i examensarbetet utgörs av sju ifyllda enkäter och tre därpå följande fokusgruppssamtal som spelats in och sedan grovtranskriberats. Resultatet gav en splittrad bild. Lärarna värderade personer som talade förortsslang som mindre ordentliga, mindre trevliga och tuffare medan talare av förortssvenska uppfattades som trevligare, mer ordentliga och mer intelligenta. Vissa av lärarna kunde identifiera förortssvenskan och dess avvikande prosodi. Några av lärarna tolkade förortsslang som bristfälligt inlärarspråk medan andra analyserade slangspråket som en markör av grupptillhörighet. Den sociolingvistiska medvetenheten tolkas därmed som hög hos vissa lärare i studien och låg hos andra lärare.
|
159 |
Sociala faktorer och föräldrars attityder till karies bland yngre barn : En litteraturstudieYdemar, Malin, Zachrisson, Marie January 2016 (has links)
Introduktion: Av alla barn i världen drabbas 60-90 procent av karies, som är den vanligaste sjukdomen under barndomen mellan åldern två till elva år. Munhygien- och kostvanor är båda faktorer som är kopplade till beteenden och vanor som styrs av sociala faktorer, kunskaper och attityder. Vanor som etableras tidigt ligger till grund för munhälsan senare i livet. Föräldrarna utgör en viktig modell för sina barn gällande munhälsan och munhygienvanor förs över från föräldrar till barn. Syfte: Syftet var att beskriva föräldrars attityder till kariesassocierade faktorer bland yngre barn och eventuella samband mellan sociala faktorer och karies. Metod: Litteraturstudien baserades på vetenskapliga artiklar från PubMed. Resultat: Stor variation fanns bland föräldrarnas attityder, kunskaper och vanor till kariesassocierande faktorer bland yngre barn. Föräldrars attityder var sammankopplat med kariesassocierande faktorer bland yngre barn. Sociala faktorer som låg klasstillhörighet, inkomst- och utbildningsnivå hos föräldrarna ökade kariesprevalensen bland barnen. Konklusion: Barns munhälsovanor var kopplade till föräldrarnas attityder. Attityderna präglades av varifrån föräldrarnas kunskap kom och hur starkt rotad den traditionella synen var. Yngre barns kariessituation var starkt förknippad med sociala faktorer som påverkade familjen. Det fanns en tendens att högre klasstillhörighet, inkomst- och utbildningsnivå hos föräldrarna minskade kariesprevalensen bland barnen.
|
160 |
Vad då IKT? : Om lärares attityder till att använda digital teknik inom de tidiga skolåren.Ericson, Elin January 2013 (has links)
Denna uppsats består av en intervjustudie som behandlar vilken bild av begreppet IKT, informations- och kommunikationsteknik, lärare verksamma inom de tidiga åren på grundskolan har samt deras inställning till att använda IKT-verktyg, som exempelvis dator och internet, i sin undervisning. Halvstrukturerade intervjusamtal utfördes enskilt med sex lärare verksamma på samma skola, men inom olika enheter, tre som undervisar för årskurs 1 och tre som undervisar för årskurs 3. Frågorna berörde deras egen definition av IKT-begreppet, hur de förhåller sig till de digitala verktygen, deras inställning till IKT i undervisningen samt deras tankar om vad som påverkat deras attityder.I det insamlade materialet redovisas bland annat att de intervjuade lärarna beskriver sig själva som positiva till att lyfta in tekniska verktyg i undervisningen. Däremot presenterar de skilda uppfattningar om hur viktigt IKT är i deras undervisning samt vilken funktion den fyller och vad IKT-begreppet innefattar. Framförallt lärarnas attityder till IKT granskas vidare i analysavsnittet, både i skenet av tidigare forskning samt utifrån ett sociokulturellt perspektiv på hur lärarnas attityder skapas. Studien visar att attityden dessa lärare har till att använda digitala verktyg till stor del formas av deras egen förtrogenhet med tekniken parallellt med deras benägenhet till att prova digital teknik i undervisningen. Detta kan utifrån ett sociokulturellt perspektiv på lärarnas lärande förstås som att läraren skapar sin förståelse för verktyget och dess användningsområden genom att använda IKT-verktygen inom undervisning. Därigenom skapas ett specifikt socialt och kulturellt sammanhang ihop med eleverna som i kombination med diskussionen kring IKT i omgivningen samt kravet från skolledning på att digitalisera sin undervisning också bidrar till lärarens förståelse för IKT. Utöver den egna erfarenheten visar sig även resurser, som tillgången till fungerande utrustning i klassrummet och den upplevda bristen på teknisk support, vara bidragande faktorer till lärarnas attityder kring IKT i undervisningen.
|
Page generated in 0.0269 seconds