Spelling suggestions: "subject:"charakterio stiprybes"" "subject:"charakterio stiprybių""
1 |
Darbuotojų kvalifikacijos kėlimo, charakterio stiprybių bei nesaugumo dėl darbo vietos sąsajos / Links between employees training, character strengths and job insecuritySamanavičiūtė-Grigoravičienė, Ina 07 June 2010 (has links)
Tyrimo tikslas – panagrinėti darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir charakterio stiprybių sąsajas su nesaugumu dėl darbo vietos. Tiriamieji darbo vietose pildė apklausos anketą, kurią sudaro kvalifikacijos kėlimą vertinantys klausimai, L. Francis ir J. Barling (2005) sukurta 5 punktų skalė, matuojanti nesaugumą dėl darbo vietos, Bendrojo saviveiksmingumo skalė, sukurta M. Jerusalem ir R. Schwarzer (1979) bei VIA Charakterio stiprybių klasifikacijos trumpasis variantas. Tyrime dalyvavo 149 valstybinių įstaigų darbuotojai: 61 Valstybinio miškotvarkos instituto darbuotojas, 62 dviejų Kauno miesto vidurinių mokyklų darbuotojai ir 26 dėstytojai iš dviejų Kauno aukštųjų mokyklų. Iš jų 69 vyrai ir 80 moterų. Buvo nustatytos darbuotojų nesaugumo sąsajos su jų profesija: miškininkai patiria mažesnį nesaugumą dėl darbo vietos nei pedagogai. Skiriasi ir kvalifikacijos kėlimo bei nesaugumo dėl darbo sąsajos. Miškininkų grupėje buvo nustatyti ryšiai tarp darbuotojų dalyvavimo su darbu susijusiuose mokymuose ir nesaugumo dėl darbo, bei darbdavio palaikymo keliant kvalifikaciją ir nesaugumo dėl darbo. Pedagogų nesaugumas nesisiejo nei su jų kvalifikacijos kėlimu, nei su darbdavio palaikymu. Taip pat buvo nustatytos saviveiksmingumo, geranoriškumo, narsos, lyderystės bei entuziazmo sąsajos su nesaugumu dėl darbo miškininkų grupėje ir saviveiksmingumo, atkaklumo, meilės bei dvasingumo sąsajos su nesaugumu dėl darbo pedagogų grupėje. / This study aimed to determine employees training, character strengths and job insecurity links. 61 Forest Inventory and Management Institute employees, 87 teachers of two Kaunas secondary schools and two Kaunas High schools took part in a survey. Employees in their workplaces filled in questionnaires which included Job insecurity scale, The General Self-Efficacy scale and The VIA Classification of Strengths and Virtues (Short form). Demographic questions as well as the questions about employees training during a year period were included. After performing data analysis, the study found that job insecurity differs in groups according to employees profession. Foresters feel less insecure than teachers does. The data demonstrates that job related training and support of employer is directly related to job insecurity of foresters. The same relationship wasn’t detected in teachers group. The analysis of correlations among job insecurity and character strengths demonstrates that job insecurity is negatively associated with employees self – efficacy, bravery, kindness, love, leadership, zest, perseverance and spirituality.
|
2 |
Vyresniųjų klasių mokinių priežasčių gyventi sąsajos su jų charakterio stiprybėmis ir subjektyviu laimingumu, kaip psichikos sveikatos ištekliais / Senior pupils reasons for living links to their strengths of character and subjective happiness as a mental health resourcesValmontienė, Ramunė 21 December 2009 (has links)
Pozityvioji psichologija akcentuoja charakterio stiprybių ir laimingumo svarbą asmenybės gyvenimo kokybei, fizinei ir psichinei sveikatai, tačiau netirtos galimos šių reiškinių sąsajos su priežastimis gyventi, kurios gali būti reikšmingos vykdant savižudybių prevenciją. Atsižvelgiant į paauglystės amžiaus problemiškumą, šio tyrimo tikslas – įvertinti vyresniųjų klasių mokinių charakterio stiprybių ir laimingumo ryšį su priežastimis gyventi.
Tyrime dalyvavo 180 (109 merginos ir 71 vaikinas) IX – XII klasių Kėdainių rajono Akademijos vidurinės mokyklos mokinių. Charakterio stiprybės matuotos tam skirto Charakterio stiprybių ir dorybių klausimyno trumpuoju variantu, sukurtu C. Peterson ir M. E. P. Seligman 2003 metais. Respondentų laimingumas apskaičiuotas Subjektyvaus laimingumo skale, sukurta S. Lyubomirsky 1999 m. Vyresniųjų klasių mokinių priežastys gyventi tirtos Priežasčių gyventi klausimynu, skirtu paaugliams, kurį sukūrė A. Osman 1998 metais.
Tyrimo rezultatai parodė, kad charakterio stiprybės statistiškai patikimai skiriasi lyties atžvilgiu. Išskirta po tris labiausiai išreikštas charakterio stiprybes – merginų grupėje: humoras ir žaismingumas, mylėjimas ir buvimas mylima/meilės priėmimas bei dvasingumas/tikėjimas; vaikinų: mylėjimas ir buvimas mylimu/meilės priėmimas, dvasingumas/tikėjimas ir pomėgis mokytis. Taip pat rasti skirtumai tarp vaikinams ir merginoms reikšmingų priežasčių gyventi išreikštumo. Statistiškai reikšmingų skirtumų tarp vaikinų ir merginų... [toliau žr. visą tekstą] / Positive psychology of character strengths highlights the importance of personal happiness and quality of life, physical and mental health, but these effects have not been studied in a link with the reasons for living, which may be of interest in the suicide prevention. Evaluating the problemic side of adolescence the purpose of the study is to assess high school students' character strengths and happiness relationship with reasons for living.
The study included 180 pupils (109 girls and 71 boy) of IX - XII grades from Kėdainiai District the Akademija Secondary school. The strengths of character were measured by the short version of the questionnaire, developed by C. Peterson and M. E. P. Seligman in 2003. The happiness of respondents were measured by Subjective happiness scale, the author - S. Lyubomirsky 1999. The reasons for living of the older pupils were investigated by the questionnaire created by A. Osman in 1998 and called The reasons for living questionnaire.
The results showed statistical difference between the strength of character and gender. Excluded three most pronounced character strengths - in girls group: the humour and playfulness, loving and allowing oneself to be loved, spirituality/faith; in boys group: loving and allowing oneself to be loved, spirituality/faith and love of learning. Results also showed differences in the expression of the significant reasons for living between boys and girls. There were no statistically significant differences found in... [to full text]
|
Page generated in 0.0542 seconds