Spelling suggestions: "subject:"avhändelser"" "subject:"försändelser""
21 |
Traumatiska händelser på akutmottagningar: En litteraturöversikt om dess påverkan på sjuksköterskorSidblad, Alex, Toft, Bryan January 2023 (has links)
Bakgrund: Sjuksköterskor som arbetar på akutmottagningar upplever ofta situationer i sitt arbete som kan klassificeras som traumatiska, exempelvis patienter med livshotande tillstånd, plötsliga dödsfall och våldsamma patienter och anhöriga. Detta kan bli en påfrestning för sjuksköterskorna som äventyrar deras psykiska hälsa samt patienternas vårdupplevelse och säkerhet. Syfte: Beskriva hur traumatiska händelser på akutmottagningar påverkar sjuksköterskor. Metod: En litteraturöversikt som utgjordes av 11 originalartiklar som hittades i databaserna PubMed och CINAHL. Litteraturöversikten använde en induktiv ansats och resultaten analyserades med en integrerad analysmetod. Resultat: Fyra olika kategorier och tio underkategorier definierades under analysen. Kategorierna som identifierades var påverkan på arbetet, kort- och långsiktig påverkan, existentiell påverkan och känslomässig påverkan. Slutsats: Att uppleva traumatiska händelser har både lång- och kortsiktiga konsekvenser för sjuksköterskor som arbetar på akutmottagningar. Det finns flera faktorer inom arbetsmiljön såsom högt tempo, attityder bland kollegor och press att skydda sina patienter som framhäver dessa konsekvenser ytterligare. Vidare forskning krävs för att identifiera möjliga lösningar som skulle kunna förbättra sjuksköterskornas arbetsvillkor.
|
22 |
När du ser det du inte vill se : Ambulanssjuksköterskans upplevelser och hantering i samband med traumatiska händelserSvärdsvik, Fredrik, Andersson, Maja January 2023 (has links)
Statistik visar ökad suicidrisk och psykisk ohälsa i form av ångest och depression hos ambulanspersonal i jämförelse med andra professioner. Traumatiska händelser är en faktor som kan bidra till psykisk ohälsa hos ambulanssjuksköterskor. Det är av stor vikt att ambulanssjuksköterskor hanterar händelser som medför ökad stress för att förhindra ett försämrat mående. Det kan i sin tur kan leda till minskad empatisk förmåga. Syftet med denna studie var att belysa ambulanssjuksköterskans upplevelse och hantering av traumatiska händelser. Studien har en kvalitativ metod baserat på tio semistrukturerade intervjuer med ambulanssjuksköterskor. Tematisk analys användes för att analysera datamaterialet vilket resulterade i huvudtemat Komplexiteten i traumatiska händelser utifrån de två teman Känslor och Bearbetning. I studien identifierades en mängd olika upplevelser och hanteringsstrategier. Ambulanssjuksköterskorna upplever ökad stress vid traumatiska händelser där barn är inblandade samt när ambulanssjuksköterskan känner eller kan relatera till patienten. Upplevelserna före under-och efter en traumatisk händelse är varierande och individuella, där det inre måendet och ambulanssjuksköterskans livssituation bidrar till upplevelsernas intensitet. Ambulanssjuksköterskorna hanterar händelserna genom att förbereda sig och gå in i en yrkesroll. Beroende på tidigare erfarenheter av traumatiska händelser och hur ambulansteamet presterat hanteras händelsen olika. Den viktigaste hanteringen var stöd och samtal genom kollegor men även genom organisationen och ambulanssjuksköterskans anhöriga. Den traumatiska händelsen är komplex eftersom den upplevs av människor med olika erfarenheter, behov, kompetens, sårbarhet och hanteringsstrategier. Ambulanssjuksköterskors psykiska hälsa behöver tas på allvar för att arbetssituationen ska vara hållbar och att ambulansen kunna fortsätta vara en samhällsviktig funktion.
|
23 |
En sexuell hälsa i skuggan : Upplevelser från patienter med hjärt-kärlsjukdomPsajd, Felicia, Wennerberg, Ellinor January 2024 (has links)
Bakgrund: Patienter med hjärt-kärlsjukdom beskriver att bekymmer kring den egna sexuella hälsan är ett problem, och att de upplever en oro inför att ingå i sexuella interaktioner. Dessutom har sexuell aktivitet visat sig ha positiva effekter på återhämtningen hos patienter med hjärt-kärlsjukdom. Sjuksköterskan spelar en central roll i stöttandet av patienten i hela processen, och det är väsentligt att ett personcentrerat bemötande tillämpas. För att uppnå en hälsofrämjande omvårdnad behöver sjuksköterskan inspirera patienten till att nå en god hälsa, genom att bemöta patienten med empati, respekt, förståelse, och en tro på patientens individuella kapacitet. Syfte: Syftet var att belysa upplevelsen av den egna sexuella hälsan hos patienter med hjärt-kärlsjukdom. Metod: Studien utfördes som en integrerande sammanställning av kvalitativ forskning, inspirerad av metasyntes, med induktiv ansats. Nio artiklar analyserades enligt Fribergs analysmodell, bestående av fem steg. Resultat: Artikelanalysen resulterade i de tre huvudkategorierna; upplevelsen av vården, upplevelsen inom sig själv och upplevelsen inom relationen. Slutsats: Patienter behöver erbjudas mer information och rådgivning kring sexuell hälsa efter hjärt-kärlsjukdom, med en mer kontinuerlig vägledning från sjuksköterskan. Sjuksköterskan behöver få bättre förutsättningar för att kunna erbjuda detta, i form av utbildning samt en generell normalisering av ämnet sexuell hälsa.
|
24 |
Dokumenthantering gällande frivilligpersonals insatser vid extraordinära händelser. : Vilka problem fanns med dokumenthantering vid skogsbranden i Västmanland 2014 och finns det lösningar?Sperens, Helen January 2016 (has links)
In this paper, I have examined the records management functions during extraordinary events from the perspective of what is documented, archived and made available regarding voluntary staff participation. Work organization during extraordinary events, also called emergency prepardness system, is based on work resources from regular employees in state and local government and in addition voluntary human resources. Records management is essential for organizations and society to protect and preserve reliable documents that evidence that the measures implemented and to support future actions, decisions and lessons learned. I chosed to perform an instrumental case study on the forest fire in Västmanland 2014 to create an image of the records management in extraordinary events. The survey has been focused on how the volunteer staff have been included in the documentation and where and how much is retained and archived. The case study has been carried out on the basis of grounded theory with data processing and analysis of documents and interview responses. The results of data processing gave a picture that records management was deficient during the fire and also afterwards with archiving and accessibility. Various professional groups performed the documentation for different purposes, in different records management systems, but without common practice and no one had overall responsibility for records management. It is missing a lot of written documentation regarding the voluntary efforts of staff at the extraordinary event, both among non-governmental organizations NGOs, voluntary defence organizations and authorities. Documentation is available only to a small extent and with varying factual content which makes it impossible to get an overall picture and it is difficult to know where the documents are archived. A further analysis of the results from the grounded theory-processing and some policy documents generated suggestions for improvements to include volunteer staff into the documentation in extraordinary events. The proposals deals with: a coordinating organization given the task of coordinating the guidelines for records management so that they are applicable for extraordinary events, and customized for different scenarios of events and different types of organizations participating in the work; that the archive theoretical model records continuum is used in the creation of strategies; to observe the laws and regulations that concern records management and extraordinary events; to appoint a person responsible for records management of each organization in emergency preparedness system; that authorities, municipalities and county councils continually train and practice their regular staff, elected officials and voluntary agreements personnel in processes of records management during extraordinary events; to introduce a common archive authority that collects, preserve and provide documentation regarding the work of extraordinary events. / I den här uppsatsen har jag undersökt hur dokumenthanteringen fungerar vid extraordinära händelser utifrån perspektivet vad som dokumenteras, arkiveras och tillgängliggörs gällande frivilligpersonals medverkan. Arbetsorganisationen vid extraordinära händelser, även kallat samhällets krisberedskap, är uppbyggd på arbetsresurser ifrån ordinarie anställd personal i stat och kommun samt därtill frivilliga personalresurser. Dokumenthantering är väsentligt för organisationer och samhället för att skydda och bevara tillförlitliga dokument som belägg för att åtgärder genomförts och som stöd för framtida åtgärder, beslut och lärdomar. Jag valde att utföra en instrumentell fallstudie på skogsbranden i Västmanland 2014 för att skapa en bild av dokumenthanteringen vid extraordinära händelser. Undersökningen har gällt hur frivillig-personal har inkluderats i dokumentationen samt var och hur mycket som finns bevarat och arkiverat. Fallstudien har genomförts utifrån grundad teori med databehandling och analys av dokument och intervjusvar. Resultatet från databearbetningen gav en bild att dokumenthante-ringen var bristfällig under branden och även efteråt med arkivering och tillgängliggörande. Olika yrkesgrupper utförde dokumentation för olika ändamål, i olika dokumenthanterings-system, utan gemensamma rutiner och ingen hade ett övergripande ansvar för dokument-hanteringen. Det saknas en hel del skriftlig dokumentation om frivilligpersonalens insats vid den extraordinära händelsen, både hos frivilligorganisationer, frivilliga försvarsorganisationer och myndigheter. Dokumentation finns bara i liten utsträckning och med varierande faktainnehåll vilket gör det omöjligt att få en helhetsbild och det är svårt att veta var dokumentation finns arkiverad. En fortsatt analys mellan resultatet från grundad teori-bearbetningen och några styrdokument genererade förslag till förbättringar för att dokumentation om frivilligpersonal ska bli inkluderad vid extraordinära händelser. Förslagen behandlar: att en samordnande instans får uppdraget att samordna riktlinjer för dokument-hanteringen så att de blir tillämpbara vid extraordinära händelser och anpassade för olika scenarion av händelser och olika typer av organisationer som deltar i arbetet; att arkivteoretiska modellen records continuum används i skapandet av strategier; att beakta de lagar och förordningar som finns för dokumenthantering och extraordinära händelser; att utse en ansvarig för dokumenthantering hos varje aktör inom samhällets krisberedskap; att myndigheter, kommuner och länsstyrelser kontinuerligt ska utbilda och tillsammans öva sin ordinarie personal, förtroendevalda och frivillig avtalspersonal i processer av dokumenthantering vid extraordinära händelser; att införa en gemensam arkivinstans som samlat kan bevara och tillhandahålla dokumentation gällande arbetet med extraordinära händelser.
|
25 |
När medlidande blir lidande : Hur sjuksköterskor påverkas av traumatiska händelser och hur de hanterar uppkomna känslor. / When compassion becomes suffering : How traumatic incidents affect nurses and how they cope with arising feelings.Dahlin, Linnea, Janzen, Katharina January 2016 (has links)
Sammanfattning: Bakgrund: Sjuksköterskor kan konfronteras med traumatiska händelser i sitt dagliga arbete. Dessa händelser kan leda till en fara för sjuksköterskors hälsa i form av posttraumatiskt stressyndrom (PTSD), sekundär traumatisk stress (STS) eller utbrändhet. Hanteringsstrategier är individuella och har en stor betydelse för sjuksköterskors återhämtning. Syfte: Hur påverkas sjuksköterskor av traumatiska händelser och hur hanterar de uppkomna känslor. Metod: En kvalitativ innehållsanalys valdes som metod där 14 bloggar analyserades. Sökningen genomfördes osystematiskt via sökmotorn Google. Analysen resulterade i två kategorier och sju underkategorier. Resultat: Sjuksköterskor kände en fysisk och emotionell utmattning på grund av de traumatiska upplevelserna. Personligheten förändrades. Att stänga av sina känslor eller att frigöra sig från dem var möjliga hanteringsstrategier. En positiv inställning till livet samt acceptans av egna känslor, sammanhållning i team och erfarenhet har bidragit positivt i hanteringsprocessen. Slutsats: Genom att sjuksköterskor upplever traumatiska händelser i sitt arbete är risken för ohälsa stor. Utbrändhet och PTSD kan utvecklas hos sjuksköterskor och påverkar vårdandet negativt. Klinisk betydelse: Studiens resultat kan användas av verksamhetschefer och sjuksköterskor för att öka kunskapen i området. Programansvariga på högskolor kan inkludera studien i utbildningsinnehållet för att även förbereda studenter inför sin kommande praktik. / Summary: Background: Nurses can be confronted with traumatic events in their daily work. These events can lead to danger to nurses' health in the forms of posttraumatic stress syndrom, secondary traumatic stress or burnout. Management strategies are individual and have a significant importance to nurses’ recovery. Purpose: How traumatic incidents affect nurses and how they cope with arising feelings. Method: A qualitative content analysis was chosen as a method where 14 blogs were analyzed. The search was carried out unsystematically through the Google search engine. The analysis resulted in two main categories and seven subcategories. Result: The nurses felt a physical and emotional exhaustion because of their traumatic experiences. The personality changed. Turning off their emotions or to free themselves from them were possible management strategies. A positive attitude to life and acceptance of their own feelings and cohesion in the team has contributed positively in the management process. Conclusion: Traumatic events process a major risk to nurses’ health. They may develop burnout or PTSD that may affect caring negatively. Clinical significance: The research results can be used by business managers and nurses to increase knowledge to the area. Editors in charge in colleges can include this study for educational purposes in order to prepare students for future practice.
|
26 |
Kerstin Ekmans skönlitterära skildring av människans förhållande till skogen : - gestaltat i romanen Händelser vid vatten / Kerstin Ekman's Imaginative literary Description of the Relations between the Humans and the Forest : - as it has been formational in her Novel BlackwaterBaldwin, Pauline Pia January 2013 (has links)
Detta är en ekokritisk studie av Kerstin Ekmans samhällsrealistiska roman Händelser vid vatten (1994). Dramat utspelar sig mellan år 1970 fram till 1990-talet i byn Svartvattnet som ligger i norra delen av Jämtland. Ekman beskriver folkets relation till skogen i bygden, och vad som sker i och med tillämpningen av storskalig skogsavverkning med stora kalytor som följd.
|
27 |
Mitt arbete i kris gör mig sjuk : Vårdpersonalens upplevelser av att utsättas för traumatiska händelserJohansson, Susan, Meyer, Susanne January 2008 (has links)
I och med den utvecklade tekniska utrustningen överlever allt fler patienter som drabbats av trauma. Därför är det stor sannolikhet att vårdpersonal under sitt arbete kommer i kontakt med dessa patienter. När vårdpersonalen är i kontakt med patienter som drabbats av trauma är det många gånger omöjligt att själv bli påverkad. Detta kan leda till att vårdpersonalen själva får liknande symptom som patienten. För att undvika framtida obehag är det av överordnad betydelse att vårdpersonalen har kunskap om att omhändertagande av traumatiska patientfall på arbetsplatsen kan komma att påverka vårdpersonalens egen kropp och psyke samt hur vårdpersonalen kan lära sig uppmärksamma dessa symptom. Syftet med uppsatsen är att med hjälp av Evans (2003) metod för att analysera kvalitativa artiklar beskriva vårdpersonalens upplevelser av att utsättas för traumatiska händelser på arbetet. Resultatet består av tre huvudteman. Den första behandlar upplevelser av att vara i kaos, med underteman: upplevelser av triggers som utlöser stress, upplevelser av att känna moralisk plikt, upplevelser av övergivenhet samt upplevelser av att inte räcka till. Tema två berör att reagera på den traumatiska händelsen och behandlar att märka av somatiska och psykiska symptom, upplevelser av att bli alltför personligt involverad, upplevelser av skam och skuld samt att distansera sig. Tredje temat berör att bemästra den traumatiska händelsen och handlar om strävan att upprätthålla balans i livet. Resultatet visar att vårdpersonalens upplevelser stämde bra överens med aktuell forskning, att det finns ett stort behov av att bearbeta traumatiska händelser samt arbetsgivarens möjlighet att fånga upp vårdpersonalen innan de mår alltför dåligt. / <p>Program: Sjuksköterskeutbildning</p><p>Uppsatsnivå: C</p>
|
28 |
ORDO AB CHAO : Den politiska historien om biodrivmedel i den Europeiska Unionen – Aktörer, nätverk och strategier / ORDO AB CHAO : The political history of biofuels in the European Union – Actors, networks and strategiesNordangård, Jacob January 2012 (has links)
Biodrivmedel blev efter millennieskiftet en alltmer prioriterad energikälla för EU och ansågs kunna stävja både klimathot och energissäkerhetsproblem samtidigt som drivmedelsproduktionen skulle gynna sysselsättningen i jordbruket. EUkommissionen formulerade 2007 ett mål om att ersätta 10 % av transportenergin till biodrivmedel. Snabbt uppkom dock en strid mellan en grupp av aktörer (miljörörelse och livsmedelsindustri) som såg biodrivmedelssatsningen som ett hot mot både miljön och livsmedelssäkerheten medan en annan grupp bestående av företrädesvis biodrivmedelsintressenter såg det som viktigt att behålla och utveckla EU:s mål för att rädda både klimat och miljö. Motsättningarna som uppkommit väcker frågor kring vilka logiker som legat bakom detta. Avhandlingens syfte är att analysera EU:s biodrivmedelspolicy, vilka aktörer och nätverk som har format denna process, vilka problem och lösningar som dessa aktörer och nätverk argumenterat för i processen, samt hur de har agerat för att mobilisera stöd för sina ståndpunkter. Detta har kopplats till teorier om nätverksstyrning, förekomsten av utlösande händelser i policyprocessen, resursberoende i nätverksmodellen samt på vilket sätt managementteori utövat inflytande. Metoden har varit att utifrån dokumentstudier rekonstruera det historiska förloppet och de aktörer som medverkat i processen. Avhandlingens visar att en förhållandevis liten grupp aktörer har haft ett stort inflytande över policyprocessen från det att problemen som biodrivmedel var satta att lösa definierades i slutet av 80-talet till det att hållbarhetsstandarder utvecklades och implementerades. Dessa aktörer har funnits i policynätverkens kärna och har som ett av sina centrala mål velat utarbeta globala regelverk för råvaruhandeln. De miljöorganisationer som medverkat i processen har genom resursberoenden till stor del varit underordnade denna grupp. Processerna har innehållit ett stort inslag av strategisk planläggning men även utlösande händelser som klimat- och livsmedelskriser har varit viktiga för att motivera politiska beslut. / Biofuels became a prioritized energy source for the EU in the new millennium. It was believed that biofuels would suppress both climate change and problems with energy security, and would simultaneously benefit agricultural employment. The EU Commission decided in 2007 that 10 % of the energy used in transportation would be replaced by biofuels. This was, however, soon criticized by a group of actors (environmental associations and the food industry) that saw the biofuels initiative as a threat to both the environment and food security. The biofuels proponents, on the other hand, argued that it was important to maintain and develop the EU’s biofuels objectives to save both the climate and the environment. These contradictions raised my interest to understand and analyze the logics that lie behind these different perspectives on the same issue. The aim of this thesis is to analyze the EU's biofuels policy, which actors and networks shaped this process, which problems and solutions these actors and networks put forward in the process, and how they have acted to mobilize support for their positions. Theoretically, I have applied theories on policy networks, the occurrence of triggering events in the policy process, resource dependence between actors and networks, and how management theory can be used to understand how policy develops. The main results are that a relatively small group of actors has had a strong influence on the policy process. These actors have been at the core of the policy community. The environmental organizations involved in the process have been subordinate to this policy community through resource dependencies. One actor network was formed that wanted to increase the amount of biofuels, while another was formed to protect the forest and soil from heavy exploitation. It took over 20 years before these contradicting efforts collided. This thesis concludes that the process contained large elements of strategic planning and that triggering events such as climate and food crises have been important to justify political decisions.
|
29 |
Påverkansprocesser i vuxnas lärande : kritiska händelser i en reflektionsgruppEngström, Annika January 2006 (has links)
Den här studien beskriver kritiska händelser och vad som påverkat läroprocessen i en reflektionsgrupp för ledarstöd, ett samverkansprojekt mellan två olika förvaltningar och landstinget i en medelstor svensk stad. Åtta erfarna chefer från olika arbetsplatser träffades vid sju tillfällen under perioden nov 2004 – juni 2005 under ledning av en processledare. Det övergripande syftet med studien är att ur deltagarperspektiv belysa och analysera processen i kompetensutvecklingsinsatsen och söka svar på vilka brytpunkter deltagarna upplevt i termer av stödjande och hindrande händelser under läroprocessens gång samt vilka effekter av kompetensutvecklingen deltagarna själv ser i sin profession som ledare i den dagliga praktiken. Studien har en kvalitativ ansats och kritiska-händelse-metoden, CIT (Critical Incident Technique) har använts för att samla in och analysera data. Åtta djupintervjuer med samtliga deltagare och en djupintervju med processledaren har legat till grund för analysen, som resulterade i sju kategorier; Engagemanget och motivationen, Tryggheten, Kommunikationen och interaktionen, Perspektivvidgandet, Samhörighetskänslan, Energitappet och Självkänslan. Följande slutsatser mynnar i studien ut i en diskussion mot bakgrund av teorier om lärande och då i synnerhet vuxnas lärande; – Den strategiska styrningen av kompetensutvecklingsprogrammet har öppnat lärandeporten och lagt grunden för deltagarnas motivation – Det operativa ledarskapet har haft mycket stor betydelse för lärprocessen och skapat förutsättningar för kommunikationen, kunskapsutbytet och därmed kunskapsbildningen. – De respektfulla relationerna i gruppen har gett en känsla av samhörighet, som i sin tur legat till grund för det viktiga erfarenhetsutbytet i kunskapsbildningen – Reflektionsgruppen har bidragit till autonomi
|
30 |
Särskilt påfrestande händelser och krisstöd, en kartläggning av sjuksköterskors upplevelser inom akutsjukvård. : Particularly stressful events and crisis support, a survey of nurses experience in emergency care.Dalfjord, Eric, Nordin, Sofia January 2013 (has links)
SAMMANFATTNING Bakgrund: Akutsjukvården har genomgått stora förändringar de senaste decennierna vilket inneburit att kraven på sjuksköterskan höjts. Den kliniskt verksamma sjusköterskan inom akutsjukvård utsätts dagligen i sitt arbete för påfrestande händelser och stress. Vissa av dessa händelser kan upplevas som särskilt påfrestande och kan föranleda krisstöd i olika former. För att motverka stressrelaterade resttillstånd kan olika former av krisstöd nyttjas. Syfte: Syftet med studien var att kartlägga vad sjuksköterskor inom akutsjukvård upplever som en särskilt påfrestande händelse, hur ofta det förekommer och vilken typ av krisstöd som erbjöds. Studien undersökte även om omvårdandsarbetet påverkades samt arbetsledningens inställning till krisstöd och om sjuksköterskorna ansåg att det kunde förbättras. Metod: En kvantitativ enkät med kvalitativa inslag valdes som datainsamlingsmetod. 198 enkäter skickades ut till sjuksköterskor vid ambulansen och två akutmottagningar i ett län i Mellansverige.100 enkäter kom in, svarsfrekvensen blev 51 %. En enklare form av innehållsanalys med deskriptivt anslag användes som analysmetod. Resultat: 55 % av sjuksköterskorna inom akutsjukvård har upplevt behov av krisstöd p.g.a. händelser relaterade till arbetet. Resultatet visar att ett flertal situationer upplevs som särskilt påfrestande händelser. De i särklass två mest angivna händelserna inkluderar situationer med barn och unga människor. Resultatet visar att behovet av krisstöd har starkt samband med antal yrkesverksamma år genom att behovet ökar beroende på hur länge personerna arbetet. Socialt stöd från kollegor s.k. kamratstöd var den stödform som respondenterna föredrog mest efter en påfrestande händelse. Slutsats: Särskilt påfrestande händelser hos sjuksköterskor inom akutsjukvård är vanligt förekommande, behovet av krisstöd är starkt sammankopplat med antal yrkesverksamma år. Ingen större skillnad mellan män och kvinnor förekom. Detta till trots förekom det sällan svårigheter att utföra omvårdnadsarbete efter en påfrestande händelse. Kollegialt stöd ansågs vara det bästa stödet. Nyckelord: Akutsjukvård, krisstöd, sjuksköterskor, särskilt påfrestande händelser, upplevelser. / ABSTRACT Background: Emergency medical care has undergone major changes in recent decades which have led to increased demands on nurses. The clinically active registered nurses in emergency care are daily exposed to stressful events and stress in their work. Some of these events can be experienced as particularly stressful and can lead to need for crisis support in various forms. To counteract stress related sequelae, various forms of emergency support is used. Objective: The aim of the study was to identify what nurses in emergency care experience as a particularly stressful event, how often it occurs and what type of crisis support that was offered. The study also examined whether the nursing practical was affected and the employer approach to crisis support and the nurses thought that it could be improved. Method: A quantitative survey with qualitative elements was chosen as a data collection method. 198 questionnaires were sent to nurses in the ambulance and two emergency departments in a county in Sweden.100 questionnaires were received, the response rate was 51%. A simpler form of content analysis with descriptive appropriation was used for data analysis. Results: 55% of nurses in emergency care have been in need of crisis support due to events related to the work. The result showed that several situations experienced as particularly stressful events. By far the two most mentioned events include situations with children and young people. The result shows that the need for crisis support was strongly associated with number of years worked, the need was greater the longer they worked. Social support from colleagues was the assistance that respondents preferred after a stressful event. Conclusion: Particularly stressful events for nurses in emergency care are common, the need for crisis support is strongly linked with number of years in the profession. No significant difference between men and women were present. It was rarely difficult to perform nursing work after a stressful event. Social support from colleagues was considered to be the best support. Keywords: Crisis support ,emergency care, nurses, experiences, stressfull events.
|
Page generated in 0.0567 seconds