41 |
”Hän ei horju vaarallisessa tilassansa Afrikan sydämessä.”:Mustien maanosassa -teoksen Afrikka-kuvaHonkanen, E. (Elina) 09 February 2016 (has links)
No description available.
|
42 |
Kolmatta tietä:Herman Finerin kritiikki F.A. Hayekin teosta the Road to Serfdom kohtaanPäri, J. (Jasmin) 25 April 2016 (has links)
No description available.
|
43 |
Kylmäkääreistä keuhkolääketieteeksi:Suomen keuhkolääkäriyhdistys ja keuhkolääketieteen kehitys 1900-luvullaKuoppala, J. (Janne) 09 May 2016 (has links)
Pro gradu- tutkielman aiheena on Suomen Keuhkolääkäriyhdistyksen historia (SKLY) keuhkolääketieteen kehityksen kontekstissa. SKLY perustettiin vuonna 1928 ja on siitä lähtien toiminut alan yhdyssiteenä. Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yhdistyksen rooli keuhkolääketieteen kehityksessä. Tutkimuksen punaisena lankana on tuberkuloosilääketieteen muutos keuhkolääketieteeksi. Tutkimus on luonteeltaan terveyshistoriaa. Terveyshistorialla ei ole olemassa omaa menetelmää, vaan sille on ominaista kaikki historiantutkimuksen menetelmät. Tutkimuksen lähteinä ovat SKLY:n historian ajalta kaikki pöytäkirjat ja vuosikertomukset. Lähteinä on myös haastatteluita yhdistyksen historian kannalta merkittäviltä henkilöiltä. Yhdistyksen alkuaikoina sen nimi oli Suomen Tuberkuloosilääkäriyhdistys (STLY). Yhdistyksellä oli tiivis suhde tuberkuloosityön kansalaisjärjestöihin. Kansalaisjärjestöistä puuttuivat tieteelliset asiantuntijaelimet, joiden tarve oli kasvanut lääketieteen kehittyessä. Suomessa toteutettu tuberkuloosipolitiikka seurasi tiivisti STLY:n kannanottoja. Keuhkolääketieteen maine oli pitkään heikko. Se ei ollut tieteellisesti kukoistavaa eikä houkutellut lääkäreitä erikoistumaan. Lääkäreitä nimitettiin keuhkolääkäreiksi myös heikoin perustein. Keuhkolääketieteen asema ja maine alkoi tieteellisesti kohota vasta, kun kontaktit muuhun lääketieteeseen lisääntyivät. Hoidollisesti katsottuna tuberkuloosityö oli menestystarina. Se ei kuitenkaan perustunut tieteellisiin läpimurtoihin vaan valmiuteen ottaa oppia vastaan ulkomailta ja soveltaa sitä maassamme vallinneisiin erityisoloihin. STLY oli tuberkuloosityön aikana ainoa vahva kollegiaalinen yhdysside erillään olevien parantoloiden ja sairaaloiden välillä. 1900-luvun puolivälin tienoilla alkoi keuhkolääketieteessä kuitenkin tapahtua murros. Alan fokus siirtyi tuberkuloosista kohti muita sairauksia. 1950-luvun aikana Suomen Tuberkuloosilääkäriyhdistys sai yhä näkyvämmän edunvalvojan roolin ja vaihtoikin nimensä Suomen Keuhkolääkäriyhdistykseksi vuonna 1958. Tuberkuloosityötä vuodesta 1948 asti ohjannut tuberkuloosilaki kumottiin 1986. Tämän jälkeen tuberkuloosi rinnastui lainsäädännössä muihin tartuntatauteihin. Tuberkuloosipiirit lakkautettiin ja niiden tehtävät siirtyivät keskussairaaloille. Tuberkuloosin vastaiselta työltä vapautunutta kapasiteettia siirtyi suurelta osin astman ja allergioiden tutkimukseen ja hoitoon. Jos tuberkuloosin osalta menestymisen osalta avain asemassa oli kyky ottaa oppia ulkomailta, oli se astman suhteen päinvastainen. Siinä Suomi oli edelläkävijä. SKLY:llä oli jäsenistölleen suuri merkitys. Yhdistys oli alusta saakka akateeminen ja sen tehtävänä oli antaa lausuntoja.
|
44 |
Yliopisto Venäjän painostuksen alla:Edvard Hjelt rehtorina Keisarillisessa Aleksanterin YliopistossaHilke, H. (Hannes) 26 May 2016 (has links)
No description available.
|
45 |
Passion of christianity:the Japanese interpretation of the status of christianity in Japan through the use of animeVepsä, A. (Antti) 06 June 2016 (has links)
No description available.
|
46 |
Santeri Alkion suhtautuminen sisällissotaan hänen päiväkirjojensa perusteellaMäkelä, K. (Kimmo) 22 August 2016 (has links)
No description available.
|
47 |
Hyvä, paha ja ruma sosiaalidarvinismi:reformistinen luenta Darwinin biologiasta 1900-luvun taitteen angloamerikkalaisessa kontekstissaYliranta, U.-P. (Ukko-Pekka) 28 September 2016 (has links)
No description available.
|
48 |
Kreationismi helluntaiseurakunnan piirissä vuosina 1987–1988Marski, S. (Sampo) 22 February 2013 (has links)
Olen tutkinut pro gradu -työssäni suomalaista kreationismia helluntaiseurakunnan piirissä vuosina 1987‒1988. Tuolloin helluntaiseurakunnan piiristä virisi kansalaisadressi, jolla pyrittiin saamaan kreationismi kouluopetukseen evoluutioteorian rinnalle. Adressia kerättiin reilu vuosi, sen allekirjoitti 14 310 henkilöä, ja se palautettiin silloiselle kouluhallitukselle 18.8.1988. Kouluhallitus otti adressin vastaan, mutta se ei johtanut jatkotoimenpiteisiin.
Päälähteinä työssä ovat helluntaiherätyksen pää-äänenkannattaja Ristin Voitto ja yleiskristillinen Kotimaa. Molemmat ovat viikkolehtiä. Lähdeaineistoa täydentää muun muassa liikkeen johtohahmoihin kuuluneen Seppo Pehkosen sähköpostihaastattelu sekä katsaus Helsingin Sanomien kirjoitteluun aiheen tiimoilta.
Työssäni tutkin adressin keruuta tapaustutkimuksellisella otteella ja pyrin selvittämään, millaisia muotoja suomalainen kreationismi tapauksen aikana sai. Tarkemmassa analyysissä hyödynnän argumentaatioanalyysin keinoja. Työssä käydään siis sama aineisto läpi kahta eri metodia käyttäen.
Työni perusteella suomalainen kreationismi on paljon velkaa yhdysvaltalaiselle kreationismille. Esitetyt argumentit noudattavat tieteellisen kreationismin kaanonia ja lähes kaikki käytetyt argumentit ovat johdettavissa yhdysvaltalaisiin alkulähteisiin. Tällaisia auktoreja ovat muun muassa Henry M. Morris ja Duane Gish.
Käydyssä keskustelussa on myös muita samantapaisia piirteitä Yhdysvaltojen kreationististen liikkeiden kanssa. Kyse näyttää olleen enemmänkin maailmankatsomuksellisista eroista kuin tieteellisestä kiistasta. Helluntailaiset puolustivat omaa fundamentalistista raamatuntulkintaansa. Evoluutioteoria näyttäytyi heille uhkana oman kulttuurin symboleja vastaan. Luterilaiset taas puolustautuivat fundamentalismia vastaan, jonka he eivät nähneet kuuluvan Suomen kristilliseen perinteeseen.
Jatkotutkimuksen kannalta syventyminen vanhempaan suomalaiseen kreationismiin, kuten Uuras Saarnivaaran tai Wiljam Aittalan ajatteluun, auttaisi ymmärtämään suomalaista kreationismia. Myös 1980-luvun alussa Suomessa käydyn kreationistisen keskustelun avaaminen antaisi tälle tutkimukselle tapaustutkimuksellisen vastinparin.
|
49 |
Darwinin Jumala:Charles Darwinin uskonnolliset näkemyksetRautio, E.-P. (Elmo-Petteri) 21 November 2016 (has links)
Yksikään luonnontieteilijä saati biologi on tuskin vaikuttanut aatehistoriaan samalla tavalla kuin Charles Darwin. Darwinin teoria lajien synnystä luonnon valinnan seurauksena sitoi ihmisen kiinteäksi osaksi luonnollista maailmaa ja poisti mystiikan ihmisen alkuperän ympäriltä, johon vastauksen oli aiemmin tuonut vain uskonto. Mutta mitä Darwin, anglikaaniseen kirkkoon kastettu entinen teologian opiskelija, itse ajatteli uskonnosta? Uskoiko Darwin Jumalaan ja mikä hänen suhteensa oli kristinuskoon? Miten evoluutioteoria muutti hänen omia uskonnollisia näkemyksiään?
|
50 |
Eksentrikko historian laidalla:William Blake ja poikkeavuuden konteksti 1700–1800-lukujen EnglannissaWahlsten, I.-R. (Inka-Riina) 04 April 2017 (has links)
Tutkielmassani tarkastelen englantilaisen runoilija ja taidemaalari William Blaken teoksia ja ajatuksia 1700-luvun lopun eksentrisyyden viitekehyksessä. Pohdin, millaisia kulttuurisia ja aatteellisia vaikutteita Blaken töiden takaa voidaan löytää, sekä millä tavoin hänen ajatuksensa ja poikkeuksellisuutensa sijoittuvat aikansa kontekstiin. Tutkielmassani erittelen myös, miten Blaken tuotantoa on lähestytty tutkimuksellisesti erityisesti historiankirjoituksen saralla sekä millaista Blake-tutkimusta viime vuosisadan aikana on tehty.
|
Page generated in 0.0188 seconds