81 |
Vems intresse väger tyngst vid oskälighetsbedömningen? : En jämförelse mellan 36 § AvtL och 12 kap. 3 § ÄktB, med utgångspunkt i HD:s dom 2020-07-09 i mål nr T 1413–19Ahrent, Agnes January 2021 (has links)
No description available.
|
82 |
Climate Finance and the Point of Green BondsForsbacka, Kristina January 2021 (has links)
The emergence of green bonds in 2008 has been perceived as an important means to move towards green and sustainable investments, and the green and sustainable bond markets have also grown exponentially. The purpose of my thesis is to analyse the green bond instrument and the role that it plays at climate finance. Notably, the role of the green bond and climate finance has changed over time. The Paris Agreement from 2015 was the first climate agreement to address the finance sector, and the sustainable finance markets are now moving forward at a swift pace, with new and innovative products developing and rewarding green and sustainable investments. The essence of the research is threefold. Firstly, an analysis based on an empirical study and analysis of the terms and conditions of the contracts between issuers and investors regulating green bonds on the Nordic market. Secondly, an analysis of the new innovative bond instruments – transition bonds and sustainability-linked bonds – following the green bond that have emerged starting in 2019. Thirdly, the green bond instrument is analysed in its historical context, describing the role of carbon pricing and comparing the green bond instrument to experience from early project-based climate finance, the Clean Development Mechanism (CDM). To conclude, an analysis is provided of the green bond instrument and the role that it plays at the transformation to a climate-resilient and sustainable society. The perspective in the analysis and the discussion is normative and forward looking (“de lege ferenda”), based on experience – “lessons learned” – from the development of early climate finance and the development that the green and sustainable bond market has undergone. The ultimate purpose is to analyse the role the of the green bond at climate finance. My analysis addresses the interplay between coercive and voluntary regulation of the green bond instrument. The theory and findings of the thesis are that flexibility should be provided to market participants to allow for the development of new innovative instruments, based on the tools and infrastructure developed at climate finance and green and sustainable bonds. Legal regulation should focus on information and disclosure of climate-related and sustainability risks, and providing clarification and codification of definitions and standards for this purpose. The tools and infrastructure created for green bonds, and further developed for other emerging innovative bonds, could be used to provide transparency at sustainability at all finance. As climate-related and sustainability risks are disclosed and addressed properly is provided and fiduciary duties are developed, the financial market can move from rewarding “green”, to penalising “brown” investments. When “green” is the new normal there will be no need for a specific green bond instrument. The point of green bonds is being part of this journey – not the solution.
|
83 |
Stenhårda kvinnor som stannar inom gruvindustrin : Kvinnliga mellanchefers upplevelser av en mansdominerad bransch / Rock-hard women who stay in the mining industryHenningsson, Emma, Sandström, Isabelle January 2020 (has links)
Syftet med föreliggande studie var att undersöka kvinnliga mellanchefers upplevelser av arbetstillfredsställelse, lojalitet mot organisationen och betydelsefulla faktorer för att vilja stanna kvar i en mansdominerad gruvindustri. Studien utgick från en kvalitativ metod och sju semistrukturerade intervjuer genomfördes. Insamlade data analyserades genom induktiv tematisk analys. Resultatet visade att majoriteten av respondenterna upplevde stark arbetstillfredsställelse, där betydelsefulla faktorer tolkades vara en bra chef, goda medarbetare, att passa in, känslan av att bidra, meningsfulla arbetsuppgifter, tillit, respekt, kompetensutveckling, att få uppskattning samt en positiv bild av en mansdominerad kultur. Samtliga faktorer förutom kompetensutveckling tolkades också vara betydelsefulla för varför respondenterna stannar inom gruvindustrin. Resultatet visade att majoriteten av respondenterna upplevde starkast lojalitet mot sitt yrke, några mot arbetsplatsen, få mot organisationen, men ingen kände lojalitet mot gruvindustrin. Faktorer som tolkades påverka respondenternas lojalitet var att de relaterade till organisationens värderingar, hade meningsfulla arbetsuppgifter samt upplevde en känsla av förpliktelse till sociala relationer. / The purpose of the study was to examine how female middle managers perceived their job satisfaction, their organizational commitment and important factors to want to stay in a male-dominated mining industry. The purpose was examined by a qualitative method where data was collected from seven semi-structured interviews. Data was analyzed by using an inductive thematic analysis. The result showed that the majority of the participants experienced a strong job satisfaction. Important factors to experience a strong job satisfaction was perceived to be a good manager, great co-workers, to fit in, a sense of contributing, meaningful task assignments, trust, respect, competence development, to get appreciation and a positive idea of a male-dominated culture. All of the above-named factors except competence development was perceived to be important for why the respondents stay in the mining industry. The result showed that the majority of the participants experienced the strongest loyalty towards their profession, a few felt loyalty towards the workplace, very few towards the organization but none experienced loyalty towards the mining industry. Factors which impacted the loyalty of the participants was to relate to the values of the organization, having meaningful task assignments and the sense of obligation towards social relations.
|
84 |
The Main Forms of Business Vehicles In Argentina : The establishment of foreign company in Argentina Searching fiscal advantagesArroyave Quintero, Alejandro January 2020 (has links)
Analyses different business entities that exist in Argentina and show to persons/companies interesting in establishing a business the information necessary to choose the type of company that more advantages offered. The second, that is a specific objective that search identifies if exist fiscal advantages for establishing of business either through incentives for certain industrial sectors or a lower tax burden for transactions between companies or cross border payments, Also, will be mention in general way if Argentina is in line with the objectives that OECDE pursuit; to accomplish with preventing international double taxation and tax avoidance. The work will be approached from the perspective of foreign investment in Argentina.
|
85 |
Revisorns anmälningsplikt vid misstankeom brott – verktyg eller börda?Björlestrand, Tim, Grundberg, Erik January 2020 (has links)
En revisors huvudsakliga arbetsuppgifter består av att granska bolagets räkenskaper och gerådgivning inom revisionens område. I ett led att stärka revisorns brottsförebyggande rollskrevs lagstiftningen om i slutet på förra seklet. 1999 införlivades revisorns anmälningsplikt inya aktiebolagslagen, vilket gav denne en skyldighet att anmäla brottsmisstankar till åklagaresom fattades under revisionsuppdraget. Det var en stor omställning för revisorn som tidigarevarit hindrad av rådande lagstiftning att agera i liknande situationer. 2004 publiceradeBrottsförebyggande rådet en rapport där de följt upp revisorernas inställning tillanmälningsplikten. Den visade på ett brett missnöje inom yrkeskåren där en majoritet avrevisorerna ställde sig kritiska till förändringen.Syftet med denna uppsats är att redogöra för och analysera revisorns anmälningsplikt vidmisstanke om brott och se hur revisorn förhåller sig till den idag – 20 år efter dess tillkomst.Vi har även följt upp och undersökt om lagen fyller sin funktion med att förebyggaekonomisk brottslighet. För att besvara uppsatsens frågeställningar har vi valt denrättsanalytiska metoden. Vi har även utfört en empirisk undersökning där vi genomkvantitativ och kvalitativ metod skickat ut en enkät till revisorer och intervjuat myndigheterför att få deras bild av anmälningsplikten idag.De slutsatser vi kan dra av studien är att det har skett en tydlig förändring i revisornsinställning till anmälningsplikten. En majoritet av de tillfrågade revisorerna i vårundersökning anser att den fyller en funktion och har en brottsförebyggande effekt. Ävenmyndigheterna vi intervjuat betonar att anmälningspliktens största styrka finns i detpreventiva. Många revisorer vi varit i kontakt med anser att anmälningsplikten fungerar somett verktyg att ha i tjänsten och stärker deras ställning.Efter anmälningspliktens ikraftträdande 1999 kan man även konstatera att det blivit vanligareatt revisorn någon gång gjort en anmälan för misstanke om brott. 42 % av de revisorer vitillfrågat uppger att de har upprättat en anmälan för misstanke om brott till åklagare, vilketgår att jämföra med de 6 % som svarade ja på samma fråga 2004.Många revisorer har dock anmärkt på anmälningspliktens omfattning av brott och menar attmyndigheterna borde ta ett större ansvar kring bokföringsbrott som rör försenadeårsredovisningar. Myndigheterna har kännedom om den kritiken och arbetar för att skapabättre arbetsrutiner i den frågan. Det går även att se ett visst tolkningsutrymme i frågan närrevisorn ska göra en anmälan. Lagen förordar att denne ska ingripa redan vid misstanke, meni vår undersökning framkommer det att många revisorer vill vara 100 % säkra på att ett brottär begånget innan de anmäler. Denna bild delar även de myndigheter som verkar inomområdet.Slutligen kan vi konstatera att slopandet av revisorskravet för mindre aktiebolag för 10 årsedan, har gjort att antalet inkomna anmälningar från revisorer har sjunkit dramatiskt desenaste åren. Reformen har gjort det lättare för bolagen ett begå ekonomiska brott och fleramyndigheter har uttryckt en oro över utvecklingen, däribland Ekobrottsmyndigheten ochRiksrevisionen, och argumenterar för en återgång till revisorsplikten.
|
86 |
Dit och tillbaka igen – en analys avseende utvecklingen av skiljeklausulers omfattning / There and back again – an analysis on the development of the scope of arbitration clausesRenström, Hannah January 2020 (has links)
No description available.
|
87 |
Differences, Similarities, and Proposals for the OECD and the EU Blacklisting MeasuresSongailaitė, Monika January 2020 (has links)
No description available.
|
88 |
Att vara på samma plats : Psykoanalytiskt utbildade psykoterapeuters upplevelser av mötesögonblick / Kransen av tal och tilltal : ett pärlband av mötenLuthander, Max January 2020 (has links)
Mötesögonblicket har av The Boston Process of Change Study Groups beskrivits som den huvudsakliga förändrande faktorn i psykoterapiprocessen. Åtta psykoanalytiskt utbildade psykoterapeuter intervjuades om sina upplevelser av fenomenet mötesögonblick. Materialet analyserades med en kvalitativ metod, (Interpretative Phenomenological Analysis), (IPA), i syfte att undersöka både gemensamma och individuella upplevelser av fenomenet och dess betydelse i den psykoterapeutiska processen. Från resultatet framkommer mötesögonblicket som en stund då patient och terapeut upplevs vara på samma plats som inringas av en fördjupad närvaro kring vad som sker mellan och inom dem både och ett mer sant och öppet utbyte. Terapeuten kommer nära men ändå vara sig själv, bli en motpart i patientens själsliv. Mötesögonblicket, den fördjupade närvaron och utbytet, väcker kontakt med och stärker förbindelser fler aspekter av patientens personlighet: fler sidor hos patienten gör erfarenhet av att få äga rum i relation till terapeuten. Mötesögonblicken kan därför tjäna som knutpunkter i den terapeutiska processen, genom att knyta ihop aspekter av det föregående arbetet till en igenkännbar gestalt, något som för första gången går att tala om, vilket blir ett fönster eller ingång till ett fortsatt arbete. I diskussionen tecknas den gemensamma platsen som ett intersubjektivt landskap av ömsesidigt inflytande och en gradvis mognande igenkännandeprocess där patient och terapeut genom att försätta sig i resonans kan gestalta, synliggöra, uppmärksamma och bemöta fler aspekter av patienten.
|
89 |
Bouppteckningen som legitimationshandling för dödsboetLarsson, Linn January 2013 (has links)
Ett dödsbo anses vara en juridisk person i svensk rätt. Dödsbodelägarna förvaltar dödsboet gemensamt och företräder det mot tredje man, 18 kap 1 § ÄB. Bouppteckningen är legitimationshandling i enlighet med 18 kap 4 § ÄB. Syftet med denna uppsats är att utvärdera bouppteckningens funktion som legitimationshandling för dödsboet mot bakgrund av gällande rätt. I bouppteckningen ska samtliga som kan anses vara dödsbodelägare och efterarvingar anges, men det uppställs inget krav på att bouppteckningen ska utvisa vilka av de upptagna personerna som är dödsbodelägare. Frågan om vilka som är rätt dödsbodelägare behöver inte heller vara avgjord när bouppteckningen upprättas. Det faktum att det saknas sådana krav påverkar bouppteckningen som legitimationshandling negativt. En andel i ett dödsbo kan också överlåtas när som helst under den tid då boutredningen pågår. En överlåtelse av en andel får till följd att dödsbodelägarkretsen förändrats. När överlåtelsen sker efter bouppteckningensförrättningen finns det inte någon möjlighet att upprätta och registrera en ny bouppteckning. Avsaknaden av en sådan möjlighet påverkar också bouppteckningen som legitimationshandling negativt. Rättsläget kan inte anses vara tillfredsställande ur delägarnas och omsättningens perspektiv. I denna uppsats illustreras flera svårbedömda frågor som kan uppkomma i samband med delägarkretsen i ett dödsbo. En person blir automatiskt delägare och kan därför inte förutsättas ha några kunskaper inom området. Tredje man kan inte heller förutsättas ha nödvändiga kunskaper om arvsrätten. Ändamålet med reglerna bör vara att tillgodose delägarnas och tredje mans intressen eftersom det är dessa personer som berörs av rättsläget i praktiken. Med anledning av att reglerna inte tillgodoser dessa ändamål anser författaren att reglerna bör reformeras.
|
90 |
Styrelseledamöters skadeståndsansvar vid gränsöverskridande verksamhet / Board members liability for damages in cross-border business operationsBergström, Karolin January 2021 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0298 seconds