1 |
"medarbetarna ska hålla i längden" : en kvalitativ studie om en hälsointervention ur ett chefsperspektiv / Employees must be sustainable : a qualitative study of a health intervention from a manager's perspectiveFrögner, Ulrika, Nilsson, Karolina January 2014 (has links)
Organisationen har en betydande roll i medarbetarens livspussel. Det finns mycket att vinna för arbetsgivaren genom att hantera problem och finna lösningar som passar den anställde. Studier av hälsofrämjande interventioner på arbetsplatsen visar att bäst resultat uppnås om interventionen riktar sig samtidigt till både individen och organisationen. Syftet med studien var att beskriva kommunanställda chefers uppfattningar av hur en interventionsstudie, som chefernas medarbetare deltagit i, påverkat arbetsplatsen. Studien syftade även till att söka förståelse för chefernas vidare tankar kring hälsofrämjande arbete på organisationsnivå utifrån ett perspektiv där hela vardagen inkluderas. Metoden som användes vid datainsamlingen var individuella intervjuer. Det genomfördes sex intervjuer med chefer inom socialförvaltningen i en kommun. Resultatet av studien visade att cheferna var positivt inställda till interventionsstudien, men cheferna märkte inte någon förändring på arbetsplatsen eller på deltagande medarbetare. De ansåg att chefen var ytterst ansvarig för hälsa på arbetsplatsen och individen ytterst ansvarig för sin personliga hälsa. Slutsatsen från studien visade att chefens hälsosyn påverkade i vilken utsträckning organisationen kunde tillgodogöra sig kunskap från hälsointerventionen. Chefens syn på vilka faktorer som innefattas i arbetshälsa kan genom kompetensutveckling breddas och därmed skapa bättre förutsättningar för en mer hälsosam arbetsmiljö. Litteraturgenomgången pekar på att en gemensam grundsyn i organisationen och strävan mot en balans i vardagen för medarbetaren är viktigt i det hälsofrämjande arbetet på arbetsplatsen. En positiv effekt av en intervention som fokuserar på livspusslet är att det kan leda till mer hållbar personal som stannar längre, vilket kan bidra till att organisationen blir mer konkurrenskraftig och attraherar ny personal. / The organization has a significant role in an employee’s work-life balance. There is much to gain for the employer by addressing problems and finding solutions that fit the employee. Studies of health promotion interventions at the workplace show that the best results are achieved if the intervention focuses simultaneously on both the individual and the organization. The aim of the study was to describe municipal employed managerial perceptions of an intervention study, that managers employees participated in, affected the workplace. The study also aimed to seek understanding of managers further thoughts on health promotion at an organizational level from a perspective where everyday life was included. The method used for data gathering was six individual interviews with managers in the social department in a municipality. The results of the study showed that managers were in favor of the intervention study, but the managers did not notice any change at the workplace or on participating employees. They thought that the manager was responsible for health at the workplace and that individuals were responsible for their own health. The conclusion from our study showed that managers attitude towards work-related health affects to which extent the organization can assimilate knowledge from a health intervention. The managers opinion of which factors are included in work-related health can be broadened through education and create better conditions for a healthier work environment. The literature review suggests that a shared ethos of the organization and the pursuit of work-life balance for employees is an important step in health promotion at the workplace. A positive effect of work-life balance interventions are more sustainable staff who stay longer, which makes the organization become more competitive and attractive to new staff.
|
2 |
Upplevelser av välmående och rutiner efter deltagande i en hälsofrämjande intervention : En intervjustudie med individer 18–54 år / Experiences of well-being and routines after participating in a health promotion interventionJohnsson, Marie January 2017 (has links)
Syftet med studien var att undersöka individers upplevelser av välmående och rutiner i vardagslivet efter att ha deltagit i en hälsofrämjande intervention som ett hjälpmedel för att komma ut i arbetslivet eller börja studera. En kvalitativ metod användes i denna empiriska studie. Semi-strukturerade intervjuer användes för att samla in data. Urvalet i studien var fyra män och två kvinnor i åldern 18–54 år. Intervjuerna spelades in med ljudupptagning och all data transkriberades ordagrant och analyserades med en tematisk analys. Resultatet handlade om vilka erfarenheter informanterna fick av att ha deltagit i en hälsofrämjande intervention som ett hjälpmedel för återgång till arbete, praktik eller studier. Samtliga informanter upplevde ett ökat välmående efter att ha deltagit i den hälsofrämjande interventionen. Flera av dem har fått förbättrade hälsobeteenden och olika verktyg för rutiner, problemhantering samt förbättrade vanor i det vardagliga livet. Informanterna har fått en förändrad syn på framtiden, en känsla av ökade framtidsmöjligheter och mer delaktighet i sin livssituation. Resultatet visade samtidigt att det fanns brister i den hälsofrämjande interventionen utifrån informanternas perspektiv. Slutsatsen för studien var att informanternas upplevelser av den hälsofrämjande interventionen var positiv när det gäller ett förbättrat välmående och skapande av nya goda rutiner samt ny kunskapsinhämtning. Det fanns erfarenheter av brister kring interventionen och det framtida livet när interventionen var avslutad och deltagarna skulle försöka upprätthålla de nya vanorna och rutiner de skapat. Trots det så har intervention minskat informanternas ohälsa vilket är betydande för både samhället och folkhälsan. Det gör att den hälsofrämjande interventionen och liknande interventioner är värd att satsa på för att minska på den ohälsa som finns i samhället. / The purpose of this study was to examine how individual’s experiences of well-being and routines in their daily life after participating in a health promotion intervention as a resource for return to work or studies. A qualitative method was used in this empirical study. Semi-structured interviews were used to gather data. The samples in this study was four men and two women aged 18-54 years. The interviews were documented with sound-recording and all data was transcribed verbatim and analyzed by a thematic analysis. The main result was about the experiences the individuals received from having participated in a health promotion intervention as a resource of returning to work or study. All individuals experienced increased well-being after participating in the health promotion intervention. Several of them have improved health issues, used various tools for routines and how they deal with problems and improved habits in their everyday life. The individuals have had a changed vision of the future, a sense of increased future opportunities and more involvement in their life situation. The results also showed that there were shortcomings in the health promotion intervention based on the perspective of the individuals. The conclusion that can be drawn is that the health promotion intervention was perceived as positive in terms of improved well-being, creating new effective routines and better knowledge acquisition. There were experiences of shortcomings within the intervention. Once the intervention was completed and the individuals were to maintain new habits and routines, there seemed to be some setbacks. Despite this, the intervention has reduced the ill-health of the individuals, which is significant for both society and public health. This means that the health promotion interventions and similar interventions are worth investing in to reduce the ill-health that is present in society.
|
Page generated in 0.1387 seconds