1 |
Patientansvarig sjuksköterska inom hemodialys : en palett av känslor och oändligt stort ansvarJohansson, Pia, Lundström Landegren, Kerstin January 2008 (has links)
PAS (patientansvarig sjuksköterska) är en modell för hur själva omvårdnadsarbetet bedrivs, individanpassat till varje enskild patient. I Sverige används modellen på nästan samtliga hemodialysmottagningar. Syftet med denna studie var att beskriva PAS:arnas uppfattningar om arbetsuppgifter och uppfattningar av upplevelser rörande PAS-rollen. Fenomenografi användes som analysmetod för att beskriva variationer av både arbetsuppgifter och upplevelser. Data insamlades genom semistrukturerade intervjuer. Intervjuerna genomfördes med PAS:ar från olika dialysmottagningar i Sverige.Sex beskrivningskategorier identifierades som beskrev uppfattningar av att vara PAS samt sex beskrivningskategorier om uppfattningar av hur det kan upplevas att vara PAS. Resultaten visade på både positiva och negativa uppfattningar som var relaterade till rollen som PAS. Studien visade att det som präglade PAS-rollen var det stora ansvar PAS tog för sina patienter, både inom och utanför avdelningen. Ansvaret och den stora mängd arbetsuppgifter PAS hade var förenat med uppfattningar att rollen som PAS kunde upplevas som negativt. Att utbilda patienter och närstående är en viktig uppgift inom sjuksköterskans ansvarsområde. Ett intressant fynd i aktuell studie var att endast en PAS uppfattade att utbilda som en av arbetsuppgifterna kopplade till rollen som PAS. PAS:arna uppfattade att läkarens arbetsuppgifter hade företräde och detta var en orsak till varför PAS gav avkall på omvårdnadsuppgifter. Detta i kombination med otydlig arbetsbeskrivning ledde till psykisk stress och frustration. Det är av betydelse att sjuksköterskor utarbetar nationella samt lokala arbetsbeskrivningar för vad som skall ingå i rollen som PAS inom njurmedicin.
|
2 |
Distriktssköterskors erfarenheter av samarbete med patientansvarig läkare vid palliativ vård i hemmet / District nurses' experiences of cooperating with a general practitioner in homecareof a palliativepatientBergman, Liza-Marie, Edman, Ida January 2019 (has links)
Många gånger är det distriktssköterskor som står patienter närmast och är patienternas talesperson men det krävs ett multiprofessionellt samarbete för att kunna se till alla behov och skapa förutsättningar för patienter att uppleva livskvalitet sista tiden i livet. Då fler väljer att dö hemma är det centralt att samarbetet mellan distriktssköterskor och patientansvarig läkare fungerar för att kunna erbjuda god vård. Syftet med denna studie var att beskriva distriktssköterskors erfarenheter av samarbete med patientansvarig läkare vid palliativ vård i hemmet. Distriktssköterskor med minst ett års erfarenhet inom palliativ vård i hemsjukvården deltog i studien. Datainsamling utfördes med semistrukturerade intervjuer av åtta distriktssköterskor och data analyserades med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Dataanalysen resulterade i fyra subteman: Frustrerande att behöva strida för samarbete; Kontinuiteten är bristande; Tidigt engagemang från läkare ger bättre vård samt Att tillsammans ligga steget före. Det övergripande temat var Att sträva efter bättre tillgänglighet av läkare för en trygg vård. Distriktssköterskor beskrev att läkare inte prioriterade palliativ vård i samma utsträckning som dem samt att det var brist på patientansvariga läkare. Individuella samt organisatoriska faktorer ligger till grund för kvaliteten på samarbetet och därmed också möjligheten att kunna erbjuda palliativa patienter en god och säker vård.
|
3 |
"Vi är här för att hjälpa er i alla steg" : Föräldrarnas delaktighet i vården av sitt prematurfödda barn - Barnsjuksköterskans erfarenheter / "We are here to help you every step of the way" : Parents involvement in caring for their premature baby - pediatric nurses experienceLundgren, Jenna, Bergman, Sofia January 2020 (has links)
Bakgrund: Barnet som föds prematurt genomgår en stor omställning från livet i magen till livet utanför, och behöver anpassad omvårdnad. Det prematura barnets familj hamnar i en omvälvande situation som kan kännas ovan och skrämmande. Vårdpersonalens bemötande av familjen är avgörande för familjens delaktighet, vilket ställer krav på personalens kompetens. Samskapande omvårdnad handlar om samspel mellan personal och förälder för att ge barnet så bra vård som möjligt. Syfte: Studiens syfte är att beskriva barnsjuksköterskans erfarenheter av att göra föräldrarna delaktiga i vården av sitt prematurfödda barn. Metod: Kvalitativ design användes och data samlades in genom fokusgruppsintervjuer med barnsjuksköterskor på neonatalavdelningar. Intervjuerna analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat: I resultatet beskrivs kommunikationens betydelse för föräldrarollen genom vikten av stöd och anpassad information till den enskilda familjen. Föräldrarna behöver information, stöd och vägledning för känna sig trygga och delaktiga. Vidare beskrivs den psykosociala och fysiska miljöns betydelse för föräldrarollen och hur även miljön påverkar föräldranärvaron. Slutsats: Familjecentrerad och samskapande omvårdnad uppnås med fördel genom att familjen får en patientansvarig sjuksköterska (PAS), där en förtroendefull relation bidrar till att kommunikationen och informationsflödet fungerar optimalt. Strategier och modeller behövs för att lättare kunna applicera kunskapen om PAS-relationen i verksamheterna. / Background: Premature babies undergoes a major adjustment from the womb into life at the neonatal ward with special care. The family ends up in a new and frightening situation. Nurse´s treatment of the family is crucial for parental participation, which demands competent nurses. Co-productive care is about a parent-nurse partnership to provide the best possible care for the baby. Aim: The aim of the study is to describe the pediatric nurses experiences of making the parents involved in caring for their premature baby. Method: A qualitative design was used, data was gathered through focus group interviews with pediatric nurses at neonatal wards, and analyzed with qualitative content analysis. Result: The result describes the importance of communication for the parental role through support to the individual family and personalized information. Parents need information, support and guidance to become confident participants in their baby's care. The result also describes how the psychosocial and physical environment affects the parental role and parental participation. Conclusion: Family centered and co-productive care can be reached by providing an accountable nurse where a trustful relationship with the family contributes to good communication. Strategies and models are needed to apply the knowledge of the family-nurse relationship in the neonatal care.
|
Page generated in 0.0894 seconds