121 |
Arbetsmiljö och självmordstankar bland kvinnliga och manliga läkareEneroth, Mari January 2009 (has links)
Självmord och självmordstankar förekommer i högre utsträckning bland läkare än i andra yrkesgrupper. Sociala relationer är enligt studier viktigare för kvinnor än för män i utvecklingen av depression. Studien syftar till att undersöka om de inkluderade arbetsmiljövariablerna, vilka behandlar sociala relationer, är viktigare i kopplingen till självmordstankar för kvinnor än för män. Samt att undersöka vilka av arbetsmiljövariablerna som bäst förklarar självmordstankar. Tre arbetsmiljövariabler skiljde sig signifikant eller nära signifikant mellan män och kvinnor. Dessa var att inte ha någon eller en organisation som tillvaratar ens intressen, att inte uppmuntras att tänka ut sätt att förbättra arbetsplatsen, samt nära signifikant; att inte uppmuntras att delta i fattande av viktiga beslut. De variabler som bäst förklarade självmordstankar för kvinnor var att inte ha någon eller en organisation som tillvaratar ens intresse, ej regelbundna möten, trakasserier, och att motstridiga krav ställs från en eller flera personer. Motsvarande för män var att inte uppmuntras att delta i fattande av viktiga beslut. / HOUPE-projektet
|
122 |
Med utgångspunkt i grundskolan : En undersökning om hur tidiga studiebetingelser sluter an till uppnådd utbildning och psykisk ohälsa över livsloppetSonmark, Kristina January 2012 (has links)
Sammanfattning Syftet med denna uppsats har varit att studera sambandet mellan utbildning och hälsa i ett livsloppsperspektiv. I studier av levnadsförhållanden under barndomen i relation till individens livschanser och hälsa senare i livet har utgångspunkten ofta varit föräldrarnas utbildning och den socioekonomiska situationen under uppväxten. Vad som inte studerats i lika stor omfattning är individens eget förhållande till skolan under tidiga år och dess betydelse för uppnådd utbildning och hälsa senare i livet. Denna uppsats tar sin utgångspunkt i grundskolan genom att fokusera tre aspekter av individens subjektivt skattade situation vid tidpunkten för sjätte klass: motivation för skolarbetet, hur man upplever att man klarar skolans krav samt hur föräldrarna värderar utbildning. Dessa förutsättningar ställs sedan i relation till oddsen att 1) ta gymnasie- respektive högskoleexamen samt 2) drabbas av psykisk ohälsa i vuxen ålder. Studien har en longitudinell design och är baserad på materialet Stockholm Birth Cohort Study (”Född i Stockholm på 50-talet”), en kombinerad enkät- och registerdatabas som inkluderar 14 294 individer. Utifrån resultaten kan det konstateras att samtliga tre studerade skolbetingelser har betydelse för sannolikheten att vidareutbilda sig. Att föräldrarna värderar utbildning högt var den faktor som visade sig vara starkast kopplad till att ta såväl gymnasie- som högskoleexamen. Att kunna hantera de krav skolan ställer och att känna hög motivation för skolarbetet var emellertid också signifikant och positivt kopplade till de båda utbildningsutfallen. Gällande psykisk ohälsa i vuxen ålder återfanns inga signifikanta samband med någon av de tre indikatorerna på de studerade individernas tidiga förutsättningar i skolarbetet. Att ha en högskoleutbildning visade sig dock, konstanthållet för en rad bakgrundsförhållanden, vara kopplat till en signifikant lägre risk för psykisk ohälsa i vuxen ålder.
|
123 |
Ett bräckligt liv : Stöd till patienter med hjärtsvikt / A fragile life : Support for patients with heart failureFranzèn, Rebecka, Blomedal, Helen January 2013 (has links)
Patienter med hjärtsvikt är en stor patientgrupp som har ökat i antal då hjärtsjukvården förbättrats samt att medellivslängden har ökat i Sverige. Hjärtsvikt karaktäriseras av påfrestande symtom och påverkar både patient och anhöriga i deras vardag. För att individen ska kunna hantera sin livssituation behövs stöd ifrån både omgivningen och vården. Syftet med studien var att belysa betydelsen av stöd till patienter med hjärtsvikt. Metoden var en litteraturstudie innehållande totalt 13 vetenskapliga artiklar. Artiklarna var både av kvalitativ och kvantitativ ansats. Två övergripande teman framkom i resultatet, Stöd gav kontroll och trygghet och Stöd gav förbättrat självförtroende och egenvård. Hjärtsvikt medförde känslor som ångest och osäkerhet. Stöd i form av information gav bättre kontroll och känsla av trygghet. Stöd från anhöriga och vänner gav ett förbättrat självförtroende och en förbättrad egenvård. Slutsatsen är att stöd från hälso- och sjukvårdspersonal, anhöriga och vänner har stor betydelse för att patienter med hjärtsvikt ska kunna hantera sin livssituation och kunna uppleva trygghet och säkerhet trots livet med en oförutsägbar sjukdom. Mer forskning behövs för att få fram fler stödjande omvårdnadsåtgärder som kan användas i den praktiska vårdverksamheten. För att främja en god omvårdnad som ger trygghet och säkerhet bör även stöd belysas mer i sjuksköterskeutbildningen. / Patients with heart failure is a large group of patients which has increased in numbers as cardiac care has improved and the average life has increased in Sweden. Heart failure is characterized by distressing symptoms and influence the daily life of both the patient and their family. For the individual to manage their life, support is needed from both the environment and the health care. The aim of the study was to illuminate the support for patients with heart failure. The method was a literature review containing a total of 13 scientific papers. The articles were of both qualitative and quantitative method. Two main themes were found, Support gave control and safety and Support gave improved self- confidence and self- care. Heart failure caused feelings of anxiety and uncertainty. Support in form of evident information led to better control and feelings of security. Support from family members and friends showed improved self- confidence and self-care. The conclusion is that support from health- care providers, family and friends is of great importance in patients with heart failure to manage their lives and be able to experience safety and security despite life with an unpredictable disease. More research is needed to develop more supportive care measures that can be used in practice. In order to provide good care that provides safety and security, support should be highlighted more in the nurse education.
|
124 |
Lojalitet, motivation och socialt stöd inom bemanningsbranschen : En kvalitativ studieFrancke, Sophia, Strandh Bäckström, Linn January 2011 (has links)
Lojalitet, socialt stöd och motivation anses vara väsentliga faktorer för företags framgång. Bemanningsföretag verkar i en expansiv bransch där konkurrensen om lönsamma affärer och professionella medarbetare ökar. Med utgångspunkt från att konkurrensen inom branschen kommer att öka finns det fördelar med att verka för en ökad långsiktighet vad gäller anställningstiden i branschen. Syftet med studien var att undersöka hur ett bemanningsföretags interna medarbetare och externa konsulter upplevde konsultrollen, lojalitet, socialt stöd, kommunikation och motivation samt eventuella diskrepanser mellan de interna medarbetarna och externa konsulternas inom dessa områden. Kvalitativ metod har använts och semistrukturerade intervjuer har genomförts med nio respondenter. Tematisk analys användes vid bearbetningen av insamlad data. Studiens resultat visade, i enlighet med tidigare forskning, att kommunikation var en viktig faktor för att skapa lojalitet. I studien betonades vikten av personliga möten för att förbättra den personliga relationen och kommunikationen. Faktorer som bidrog till ökat socialt stöd var en individanpassad och tydlig kommunikation, feedback, konsultträffar samt konsultchefer som var väl insatta i arbetsförhållandena för de externa konsulterna. De främsta motivationsfaktorerna var utbildning och kompetensutveckling. Andra motivationsfaktorer som framhölls var goda relationer på arbetsplatsen samt intressanta arbetsuppgifter.
|
125 |
En intervjustudie med fem intellektuellt funktionsnedsatta om deras upplevelse av bemötande. En fenomenologisk studie.Lundqvist, Amanda January 2011 (has links)
Abstrakt Amanda Lundqvist (2011). Katten förstår mina känslor En intervjustudie med fem intellektuellt funktionsnedsatta, om deras upplevelse av bemötande. En fenomenologisk studie. Examensarbete i pedagogik. Högskolan i Gävle. Akademin för utbildning och ekonomi. Bakgrund: Intellektuellt funktionsnedsatta har stora fysiska och psykiska hälsoproblem. Att satsa på de psykiska problemen är av nytta då detta även påverkar de fysiska. Viktiga faktorer för att bättra den psykisk hälsa är känsla av delaktighet och chans till ökade sociala kontakter. Ökat socialt stöd och delaktighet ökar också självkänsla och omvänt krävs ökad självkänsla att våga detta. Målgruppen intellektuellt funktionsnedsatta saknar denna självkänsla. Genom positivt eller negativt bemötande kan självkänslan höjas eller sänkas. Syftet med denna studie var att undersöka och beskriva hur fem personer som har en intellektuell funktionsnedsättning upplever bemötande i deras vardag och att kunna urskilja situationer som är främjande och dess i motsats inte främjande för deras självkänsla. Som metod användes kvalitativa intervjuer med fem deltagare. Varje intervju varade i 30 minuter. Resultaten tolkades utifrån en fenomenologisk ansats. Resultatet; Att vara glad, att skoja och berätta roliga historier är framträdande upplevelser av en snäll person enligt respondenterna och upplevs som ett positivt bemötande och antages höja deras självkänsla. Det är viktigt att med kroppsspråket tydligt visa sina intentioner. Empati och verbala företeelser verkar vara svårt att både uppfatta och beskriva. Kroppsspråket och det icke verbala språket är betydelsefullt för målgruppen. Dum, elak, anklagande, aggressiv upplevs av respondenterna som dåligt bemötande. Beteende av detta slag kan sänka självkänslan utifrån antagandet att negativa upplevelser sänker självkänslan. De fem deltagarna i denna intervju verkar sakna självkänslan när det gäller möten med obekanta. Många av respondenterna väljer istället att umgås med bekanta. Dessa relationer verkar på många sätt vara gynnande, ett mycket stort stöd, motivation och en resurs. Slutsats; Deras undvikande beteende med obekanta är oroväckande. Utan socialisering i samhället kommer de inte att kunna öva eller få chansen att utveckla språkliga, sociala, kulturella eller kommunikativa resurser. Följden kan bli att de blir rädda för det okända, isolerar sig ännu mer och då också tappar självkänslan, motivationen och meningsfullheten att utvecklas. Det är av vikt att vi bemöter dem på ett positivt sätt, denna studie kan vara underlag mot rätt riktning . Nyckelord; Intellektuellt funktionsnedsatta, bemötande, självkänsla, hälsa, delaktighet, socialt stöd.
|
126 |
"Det beror på..." : Ett bemanningsföretags arbete med socialt stöd till sina uthyrda medarbetareStrömberg, Susanne January 2006 (has links)
Att vara anställd i ett bemanningsföretag innebär ofta en komplex situation. Den dubbla organisatoriska tillhörigheten kan bland annat bidra till en oklar arbetsledning och uppdragets tidsbegränsning betyder en otrygghet i sig. Tidigare forskning visar också att tillfälligt inhyrd personal kräver mer stöd än vad till exempel tillsvidareanställda behöver. Den här studien gör ett försök till att beskriva hur relationen ser ut mellan ett bemanningsföretags personalansvariga och de anställda som hyrs ut samt vilken typ av socialt stöd som egentligen ges till de uthyrda. Sett utifrån de personalansvarigas perspektiv, visar resultaten att den anställdas personlighet och längden på uppdragen är avgörande för vilken typ av socialt stöd som ges och hur ofta det sker.
|
127 |
Psykisk ohälsa hos ungdomar med cancer / Mental ill-health in adolescents with cancerPersson, Jenny, Åslund, Amanda January 2012 (has links)
No description available.
|
128 |
Ekonomiska styrsystem och dess påverkan på stressorerna krav, kontroll och socialt stödBerglund, Mimmi, Johansson, Sofia, Kullenberg, Gustaf January 2012 (has links)
Ekonomiska styrsystem används för att kontrollera anställdas prestationer, men att utöva kontroll har dock visat sig öka risken för stress hos anställda. Arbetsrelaterad stress utgör problem för organisationer då det kan leda till ökade kostnader i form av ökad frånvaro och försämrade prestationer. För att förklara arbetsrelaterad stress har stressorerna krav, kontroll och socialt stöd fått störst genomslagskraft. Stressorer är faktorer i omgivningen som kan öka eller minska stressreaktioner hos individer. Syftet med studien är att förklara hur ekonomiska styrsystem påverkar stressorer. För att undersöka detta har semistrukturerade intervjuer genomförts med kvalificerade säljare i en utvald organisation. Studien visar att skillnader i utformning av styrsystem kan inverka på hur individer upplever att stressorer påverkas. Studien har även funnit direkta, mellanliggande och bakomliggande samband mellan styrsystem och stressorer som förklarar hur styrsystem påverkar stressorer.
|
129 |
Stöd vid livsstilsförändringar efter hjärtinfarkt : en litteraturstudie.Nyberg, Victoria, Moberg, Caroline January 2011 (has links)
Syftet med föreliggande litteraturstudie var att beskriva vad som framkommer om socialt stöd och livsstilsförändringar efter hjärtinfarkt. Studien är en beskrivande litteraturstudie som innefattar tio vetenskapliga artiklar vilka har granskats av författarna och därefter kvalitetsbedömts. Resultatet visade att livsstilsförändringar inte var lätta att genomföra. Det sociala stödet var viktigt för att de olika livsstilsförändringarna skulle klaras av och att stödets utformning skulle vara anpassat efter den hjärtinfarktdrabbades behov. För mycket eller för litet stöd hade negativ inverkan på hur patienten lyckades med livsstilsförändringarna. Personalen på sjukhuset hade stor inverkan på hur lyckad livsstilsförändringarna skulle bli. Sjukvårdspersonalen behövde stödja både hjärtinfarktdrabbade och anhöriga för att rehabiliteringen skulle bli lyckad. De slutsatser som dragits från föreliggande studie är, att socialt stöd påverkar hjärtinfarktdrabbades möjlighet att genomföra livsstilsförändringar. Det sociala stödet kan få både en positiv och negativ inverkan på livsstilsförändringar. Det har visat sig vara viktigt att sjuksköterskan samarbetar med den hjärtinfarktdrabbade. Att anpassa situationen och informationen till respektive individ kan förbättra stödet från sjukvården. / The purpose of this study was to describe what is found about social support and lifestyle changes after a myocardial infarction. The study is a descriptive literature review that includes ten scientific articles that have been reviewed and qualitatively evaluated by the authors. The results showed that lifestyle changes were not easy to conduct. Social support was essential to cope with lifestyle changes and it was important that the aid was designed to match each individual. Too much or too little support had adverse effects on the lifestyle changes that needed to be made. The hospital staff had a major impact on how successful lifestyle changes would be. The hospital staff needed to support both myocardial infarction victims and relatives to make the rehabilitation a success to assure a full recovery. The conclusions drawn from this study is that social support affects myocardial infarction victims and their opportunity to conduct lifestyle changes. Social support can have both positive and negative effects on lifestyle changes. It has also proved to be of great importance that the nurse is collaborating with the myocardial infarction victim. Adjustment to the situation and information to each individual could change the support from the healthcare.
|
130 |
Det sociala stödet och anhörigvårdaren : en begreppsanalys / Social support and the caregiver : an evolutionary concept analysisLarsson, Josefine, Lindh, Lisa January 2015 (has links)
Bakgrund: I hemsjukvården ges den patientnära omsorgen vanligen av en anhörigvårdare och utan dem skulle befolkningens omsorgsbehov inte kunna tillgodoses. Anhörigvårdare upplever sig behöva kontinuerligt stöd från sjukvården. Det sociala stödet är en viktig del av vad som upprätthåller individen men det är omtvistat huruvida socialt stöd ska komma från hälso- och sjukvårdspersonal. Syftet var att genom en begreppsanalys förtydliga begreppet socialt stöd med inriktning mot användning och betydelse för anhörigvårdare. Metod: Begreppsanalysen följer Rodgers Evolutionary Concept Analysis. Artikelsökning genomfördes i 20 databaser. Det slutliga urvalet bestod av 38 artiklar ur vilka synonyma/relaterade termer, antecedenter, kännetecken, konsekvenser och exempel av socialt stöd identifierades. Resultat: Resultatet visar att större delen av det sociala stödet kommer från resurser utanför hälso- och sjukvården men samtidigt att vissa stödinsatser var verkningslösa om de inte kom från utbildad personal. Resultatet diskuterades utifrån Husted och Husteds omvårdnadsteori The Symphonological Bioethical Theory och den vidare analysfasen. Konklusion och implikation: Socialt stöd finns och erbjuds anhörigvårdare men behöver anpassas utifrån anhörigvårdarens situation för att få avsedd verkan. Resultatet kan hjälpa distriktssköterskor att konkret stödja anhörigvårdare och därigenom minska risken för ohälsa kopplad till att vara anhörigvårdare. Vidare studier behövs för att ta ett bredare grepp på ämnet och utreda hur anpassningen kan ske så att anhörigvårdarna både kan erbjudas och ta emot det sociala stödet. / Background: Within home nursing most of the care is carried out by a family caregiver and without them the needs of the citizens would not be met. Caregivers feel they need continuous support from health care professionals. Social support is an important part of what sustains the individual but it is disputed whether the social support should come from health professionals. The aim was to, through a conceptual analysis, clarify the concept of social support with focus on the use and importance of caregivers. Method: The study follows Rodgers’ evolutionary method of concept analysis. Searches were made in 20 databases and the final sample consisted of 38 articles from which surrogate/related terms, antecedents, attributes, consequences and examples from social support were identified. Results: The results shows that the greater part of social support comes from outside the health care but that at the same time, some support measures were ineffective if they did not come from trained personnel. The results are discussed based on Husted and Husteds’ Symphonological Bioethical Theory and the further analysis phase. Conclusion and implication: Social support to caregivers needs to be tailored to the caregivers’ needs in order to have the intended effect. This result can help district nurses to understand how to support caregivers and thereby lessen their risk of health detoriation. Further research is needed to take a broader perspective on the subject and examine how social support can best be adapted so that carers can both be offered and receive social support.
|
Page generated in 0.039 seconds