11 |
Välkomna till samlingen! : En studie om hur pedagogen fångar barnens uppmärksamhet under samling i förskolanJohansson, Mona, Heikkilä, Annica January 2010 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att få kunskap om hur man som pedagog kan gå tillväga för att fånga barnens uppmärksamhet under samling i förskolan. Vi har diskuterat detta ämne utifrån litteratur som behandlar uppmärksamhet, samling och ledarskap. Vi har använt oss av två undersökningsmetoder; observationer och intervjuer. Fokus har legat på observationer och intervjuerna har fungerat som ett komplement till dessa. Intervjuer användes för att få fram mer kunskap om pedagogernas strategier och för att få en förståelse kring varför de gör som de gör. Resultaten av studien visar på att pedagogerna använder sig av ett flertal strategier för att fånga barns uppmärksamhet och för att hantera barn som stör eller som inte är uppmärksamma under samlingen. Alla pedagoger i studien använder sig av liknande strategier varav vissa fungerar mer eller mindre bra. Den mest framträdande strategin som framkommit är att använda sig av rösten, men även kroppsspråket har visat sig vara av stor betydelse.
|
12 |
Barns uppmärksamhet : En studie om relationen mellan den pedagogiska miljön och barns uppmärksamhet i förskolan / Children´s attentiveness : A study on the relationship between the educational environment and children´s attentiveness in pre-schoolFranzén, Mari, Fredriksson, Monika January 2007 (has links)
Vårt syfte med arbetet har varit att belysa relationen mellan den pedagogiska miljön och barns uppmärksamhet i förskolan. I vår uppsats har vi velat ta reda på hur pedagoger i förskolan genom sitt arbetssätt och sina arbetsmetoder, kan öka möjligheterna för barn att behålla uppmärksamheten samt vilken roll den pedagogiska miljön har för barns uppmärksamhet. Vi har tittat på vad litteraturen säger om detta. Genom att använda oss av en kvalitativ forskningsmetod, där vi använt intervjuer, har vi fått fram ett resultat om pedagogernas arbetssätt och den pedagogiska miljön i praktiken. Det resultat vi fick fram visar att pedagogerna betonar relationen och det positiva mötet med barnet som mycket viktigt. En grundläggande metod som majoriteten använder är att dela in barnen i mindre grupper. Dessa små grupper menar många är en förutsättning för att kunna utgå från barnens intressen och behov. Pedagogerna anser också att en tydlig struktur med fasta regler och rutiner underlättar för barn att behålla uppmärksamheten. Flera pedagoger gör ändringar i den fysiska miljön genom att möblera om och strukturera upp materialet för att därmed skapa lugnare miljöer och på så sätt ge barnen bättre förutsättningar att leka
|
13 |
Larmsystem Uppmärksamhet och färgsökning En studie gjord vid Ringhalsverket block 2Indrikson, Eva-Lotta January 1999 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats är att undersöka hur säkerhetsinformation kan presenteras så att operatörerna snabbt skall kunna upptäcka och urskilja den. Olika färg-kombinationer kommer att jämföras för att komma fram till om någon kombination är mer effektiv för den initierande uppmärksamhetsprocessens visuella sökning än någon annan kombination.</p><p>Ett fältexperiment utfördes på Ringhalsverket block 2 där 24 operatörer fick köra ett testprogram som visade olika skillnader i färgnyans. När försökspersonen kan urskilja det specifika målet på testbilden trycks mellanslagstangenten ned. Det är reaktionstiden som mäts från det att testbilden kommer fram tills tangenten trycks ned. Det förväntade resultatet att de stora nyansskillnaderna var effektivare än de mindre får inte fullt stöd ifrån resultatet. Undersökningens resultat visade att medelvärdena för reaktionstiden var mycket lika och det kan inte med hjälp av regressionsanalys påvisa någon korrelation mellan variablerna. Däremot visade ANOVA att det var en signifikant skillnad mellan de största och minsta nyansskillnaderna.</p>
|
14 |
Effekter av automatreglerad hastighetsskylt på trafikbeteendeMejerhed, Susanne January 2001 (has links)
<p>Fokus i denna rapport ligger på att undersöka huruvida en hastighetsskylt som tänds upp har större effekt på hastighet än vad den vanliga typen av hastighetsskylt har. Det studeras även om orsaken till detta kan vara egenskaper hos människans uppmärksamhet. Detta undersöktes i ett kvasiexperiment där hastigheten hos de förbipasserande bilarna mättes upp. Resultaten i undersökningen visar att denna typ av hastighetsskylt har större effekt på hastighetshållning än vad som vanligtvis är fallet. Dock framkom inte om uppmärksamheten var den enda faktor som påverkade detta beteende.</p>
|
15 |
Utmärkning av information i manualer: Jämförelse av olika sätt att fånga visuell uppmärksamhetLindahl, Mats January 2004 (has links)
<p>Då användare av någon produkt använder sig av dess manual, är det vanligt han eller hon hoppar över stycken som verkar irrelevanta eller för mödosamma att ta till sig i för hållande till den nyttan som informationen kan tänkas ge. Då kan användaren också missa information, som är nödvändig för att en uppgift/problem skall lösas. Denna studie har undersökt och jämfört tre olika sätt att markera ut ett stycke information i en manual. Med manualens hjälp har försöksdeltagarna sorterat kanaler på en TV. De olika sätten att markera informationen skiljer sig åt i den grad av relevans de har till uppgiften. Resultatet antyder att de som haft manual där informationen märkts ut gjorde fler fel än då ingen markering skett men det beror troligtvis mer på tolkning av innehåll och struktur, snarare än att den utmärkta informationen uppmärksammades i mindre grad än den icke utmärkta.</p>
|
16 |
Barns uppmärksamhet : En studie om relationen mellan den pedagogiska miljön och barns uppmärksamhet i förskolan / Children´s attentiveness : A study on the relationship between the educational environment and children´s attentiveness in pre-schoolFranzén, Mari, Fredriksson, Monika January 2007 (has links)
<p>Vårt syfte med arbetet har varit att belysa relationen mellan den pedagogiska miljön och barns uppmärksamhet i förskolan. I vår uppsats har vi velat ta reda på hur pedagoger i förskolan genom sitt arbetssätt och sina arbetsmetoder, kan öka möjligheterna för barn att behålla uppmärksamheten samt vilken roll den pedagogiska miljön har för barns uppmärksamhet. Vi har tittat på vad litteraturen säger om detta.</p><p>Genom att använda oss av en kvalitativ forskningsmetod, där vi använt intervjuer, har vi fått fram ett resultat om pedagogernas arbetssätt och den pedagogiska miljön i praktiken. Det resultat vi fick fram visar att pedagogerna betonar relationen och det positiva mötet med barnet som mycket viktigt. En grundläggande metod som majoriteten använder är att dela in barnen i mindre grupper. Dessa små grupper menar många är en förutsättning för att kunna utgå från barnens intressen och behov. Pedagogerna anser också att en tydlig struktur med fasta regler och rutiner underlättar för barn att behålla uppmärksamheten. Flera pedagoger gör ändringar i den fysiska miljön genom att möblera om och strukturera upp materialet för att därmed skapa lugnare miljöer och på så sätt ge barnen bättre förutsättningar att leka</p>
|
17 |
Välkomna till samlingen : En studie om hur pedagogen fångar barnens uppmärksamhet under samling i förskolanHeikkilä, Annica, Johansson, Mona January 2010 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att få kunskap om hur man som pedagog kan gå tillväga för att fånga barnens uppmärksamhet under samling i förskolan. Vi har diskuterat detta ämne utifrån litteratur som behandlar uppmärksamhet, samling och ledarskap. Vi har använt oss av två undersökningsmetoder; observationer och intervjuer. Fokus har legat på observationer och intervjuerna har fungerat som ett komplement till dessa. Intervjuer användes för att få fram mer kunskap om pedagogernas strategier och för att få en förståelse kring varför de gör som de gör. Resultaten av studien visar på att pedagogerna använder sig av ett flertal strategier för att fånga barns uppmärksamhet och för att hantera barn som stör eller som inte är uppmärksamma under samlingen. Alla pedagoger i studien använder sig av liknande strategier varav vissa fungerar mer eller mindre bra. Den mest framträdande strategin som framkommit är att använda sig av rösten, men även kroppsspråket har visat sig vara av stor betydelse. / 2010ht4706
|
18 |
Yoga och mindfulness för barnMagnusson, Jennie, Koppelomäki, Liselott January 2014 (has links)
Bakgrund: Koncentrations- och uppmärksamhetsförmågorna är betydelsefulla att inneha för att barnen ska kunna tillgodogöra sig lärandet fullt ut i skolan. Koncentration betyder att kunna behålla sin sin uppmärksamhet under en viss tid, utan att tankarna drar iväg. För de barnen som har svårigheter med att samordna sin perception, samt rikta sina tankar mot ett särskilt ändamål, får besvärligheter inom olika områden, som i sin tur påverkar deras beteende. Det kan medföra en negativ inverkan på deras relation till sin omgivning. Genom yoga- och mindfulnessövningar, tränas närvaron och koncentrationen, vilket resulterar till att barnen blir lugnare och därmed blir det lättare för dem att rikta sin uppmärksamhet mot det som ska läras i skolan. Syftet: Vårt syfte med den här litteraturstudien var att undersöka, beskriva och sammanställa om asanas, meditation och andningsövningar, så kallade yoga- och mindfulnessbaserade övningar, hade utövats av barn i forskningssammanhang inom skolmiljön. Metod: Litteraturstudie med innehåll av tretton vetenskapliga artiklar. Resultat: Barnen förbättrade sin koncentrations- och uppmärksamhetsförmåga. Självregleringen stärktes, samt självkänslan ökade. Flera lärare upplevde ett behagligare klimat i klassrummet. Även kamratrelationer och familjeförhållanden förbättrades. Slutsats: Yoga- och mindfulnessbaserade övningar stärker barnens koncentrations- och uppmärksamhetsförmåga. Barnen blir lugnare och mer harmoniska. Beteendet blir bättre, vilket leder till att relationerna till omgivningen stärks.
|
19 |
Lärares fördelning av uppmärksamheten mellan flickor och pojkar i ett klassrumssammanhang i grundskolanBeranius, Beata, Heurlin, Sara January 2010 (has links)
Skolans styrdokument är mycket tydliga vad gäller lärares uppdrag att skapa en utbildning som är likvärdig för alla elever oavsett kön. Syftet med vårt arbete är därför att undersöka hur uppmärksamheten i klassrummet fördelas mellan flickor och pojkar. Vidare vill vi undersöka hur denna uppmärksamhet upplevs fördelad av eleverna, samt sätta in våra resultat i ett jämförande tidsperspektiv. Detta för att vi som framtida pedagoger ska få en ökad förståelse för hur situationen och klimatet i klassrummet kan se ut och på så vis kunna påverka eventuell ojämställdhet i rätt riktning. Vårt syfte har lett fram till följande frågeställningar:•Hur är uppmärksamheten i klassrummet fördelad mellan flickor och pojkar i den klass i skolår 4 som ingår i studien och av vilken karaktär är uppmärksamheten?•Hur upplever eleverna i klassen att uppmärksamheten i klassrummet är fördelad mellan flickor och pojkar?•Hur ser undersökningsresultaten ut i ett jämförande tidsperspektiv?Undersökningsmetoderna var löpande observationer samt kvalitativa intervjuer. Observationerna genomfördes i en storklass med 39 elever. Av dessa elever intervjuades 10. Av observationerna framkom att lärarens uppmärksamhet fördelades mellan flickor och pojkar på så sätt att flickorna blev tilltalade och tillfrågade fler gånger per individ än pojkarna, medan pojkarna fick fler tillsägelser, d.v.s. mer uppmärksamhet av negativ art. Intervjusvaren visade att en majoritet av eleverna upplevde att lärarens uppmärksamhet fördelades jämnt mellan pojkar och flickor, men att pojkarna fick flest tillsägelser. När resultaten sattes in i ett jämförande tidsperspektiv blev slutsatsen att vissa förändringar beträffande genusmönster i klassrummet kan urskiljas över tid. Samtidigt är det tydligt att förändringarna är små och att de behöver lång tid för att få fotfäste.
|
20 |
Får elever bättre uppmärksamhetsförmåga efter fysisk aktivitet? : En experimentell studie om fysisk aktivitets påverkan på uppmärksamhetGranath, Stina January 2015 (has links)
The aim of this study is to find out whether there is any difference to be found in the attention ability before and after physical activity. The method used in this study was made of an experimental design. The participants were chosen through a cluster sampling and thereafter divided into a control group and an experimental group. A total of 64 pupils from upper secondary school participated in the study, 25 of them in the experimental group and 39 of them in the control group. Since the measure was repeated, both in respect of time and the comparison between the groups, a mixed design was used. The attention ability was measured on both occasions with a revised 7-series-test that measures vigilance and selective attention. On the first occasion the participants were supposed to subtract 7 from 1000 and on the second occasion to subtract 7 from 995. The more subtractions the participant had time for within the given five minute time range, the higher attention ability the participant were considered to have. The attention ability was for the experimental group measured before and after a gym lesson, while for the control group their attention ability was measured before and after a theoretical lesson. The results showed that there were a significant difference between the two test occasions, and there were also a significant difference in between the test groups. While both of the groups improved their results in the second test occasion, the experimental group performed better than the control group did on both test occasions. The results did not indicate any interactional effect, which means that the test score achieved by the individual test person on test 1 and 2 did not depend on whether the person was a member of the control group or the experimental group. On the second occasion, which was the test conducted after the physical activity, the experimental group improved their results slightly more than the control group did. However, the results did not improve as much for it to be considered a significant difference. In conclusion, there was no difference found in the attention ability before or after physical activity.
|
Page generated in 0.0493 seconds