El fenomen atmosf��ric de les brises marines adopta a l���illa de Mallorca caracter��stiques protot��piques, i la seva efectivitat permet una f��cil constataci�� com�� i la subseq��ent verificaci�� cient��fica. Operant simult��niament des de les diferents costes, les brises adquireixen un car��cter unitari i centr��pet que ocasiona converg��ncies d���aire a ��rees de l���interior, a on la precipitaci�� estival tendeix a focalitzar-se. L���espai agrari de Mallorca s���ha conformat hist��ricament amb el massiu desplegament territorial d���infrastructures de base cereal��stica, fonamentalment eres de batre. El principal factor de la seva localitzaci�� ��s la disponibilitat de vent, tot constituint unitats de significaci�� e��lica susceptibles d���interpretar-se en clau clim��tica. La seva georeferenciaci�� per fotointerpretaci�� de l���ortofotografia de l���any 1956 s���ha tradu��t en un mapa sint��tic d���eres, m��s una metodologia in��dita per a determinar indirectament les direccions del vent a cada empla��ament. El model ���anemogr��fic��� resultant s���ajusta amb relativa bondat amb les simulacions del sistema de brises precedents. / El fen��meno atmosf��rico de las brisas marinas adopta en la isla de Mallorca caracter��sticas protot��picas, y su efectividad permite una f��cil constataci��n com��n y la subsiguiente verificaci��n cient��fica. Operando simultaneamente desde las diferentes costas, las brisas adquieren un car��cter centr��peto que ocasiona convergencias de aire en ��reas del interior, donde la precipitaci��n estival tiende a focalizarse. El espacio agrario de Mallorca se ha conformado hist��ricamente con el masivo despliegue territorial de infraestructuras de base cereal��stica, fundamentalmente eras de trillar. El principal factor de su localizaci��n es la disponibilidad de viento, constituyendo unidades de significaci��n e��lica susceptibles de interpretarse en clave clim��tica. Su georeferenciaci��n por fotointerpretaci��n de la ortofotografia del a��o 1956 se traduce en un mapa sint��tico de eras, m��s una metodolog��a in��dita para determinar indirectamente las direcciones del viento en cada emplazamiento. El modelo ���anemogr��fico��� resultante se ajusta con relativa bondad con las simulaciones del sistema de brisas precedentes. / In Mallorca, sea breeze presents prototypical characteristics. It is so consistent that its effectiveness allows for easy common as well as scientifc verification. Daytime breezes operate simultaneously from different coasts, and penetrate inland. Its centripetal nature causes wind convergences in certain inland areas, where summer rainfall tend to focus. The agricultural area has historically made with massive territorial deployment of cereal production infrastructure, mainly threshing floors, the main factor of its location being the quantity of the wind resources available. These are small circular spaces that can be interpreted in relation to climate. A synthetic chart of threshing floors and a methodology designed to indirectly determine the dominant wind directions at each site have been developed, based on their geo-referencing by photo-interpretation of the ortho-photographs of 1956. The resulting ���anemographic��� model fits nicely with the main features of the sea breezes identifed by the theoretical-experimental and numerical simulations already tested.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UIB/oai:www.tdx.cat:10803/84124 |
Date | 12 July 2012 |
Creators | Alomar Garau, Gabriel |
Contributors | Grimalt Gelabert, Miquel, Universitat de les Illes Balears. Departament de Ci��ncies de la Terra |
Publisher | Universitat de les Illes Balears |
Source Sets | Universitat de les Illes Balears |
Language | Catalan |
Detected Language | Spanish |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | 495 p., application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, ADVERTIMENT. L'acc��s als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilitzaci�� ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, aix�� com en activitats o materials d'investigaci�� i doc��ncia en els termes establerts a l'art. 32 del Text Ref��s de la Llei de Propietat Intel��lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autoritzaci�� pr��via i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilitzaci�� dels seus continguts caldr�� indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el t��tol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducci�� o altres formes d'explotaci�� efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicaci�� p��blica des d'un lloc ali�� al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentaci�� del seu contingut en una finestra o marc ali�� a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i ��ndexs. |
Page generated in 0.0014 seconds