[ES] Se considera la capacidad de absorción como una capacidad dinámica que implica la habilidad de una organización para reconocer el valor de la información nueva y externa, adquirirla, asimilarla, transformarla y explotarla. Es una capacidad asociada a la innovación que se desdobla en dos dimensiones: potencial (adquisición y asimilación) y realizada (transformación y explotación). Por otro lado, las capacidades organizacionales se distinguen entre las capacidades de nivel cero u ordinarias y las capacidades de primer nivel o dinámicas. Estas últimas, a las que pertenece la capacidad de absorción, son creadas y evolucionan a partir de rutinas organizacionales, articulación y codificación conocimiento.
El objetivo de este estudio es determinar qué capacidades organizacionales facilitan la existencia de capacidad de absorción y de sus determinantes de potencial y realizada. Para desarrollar este estudio, se propusieron un conjunto de trece hipótesis que se analizaron a través de tres modelos analizados con la aplicación de ecuaciones estructurales, la información fue obtenida a través de un cuestionario aplicado a 2167 empresas ecuatorianas, pertenecientes a 18 sectores económicos de acuerdo con la clasificación CIIU. La aplicación de los modelos de ecuaciones estructurales permitió comprobar la fiabilidad y validez de los constructos establecidos y la comprobación (aceptación o rechazo) de las hipótesis propuestas.
Una vez desarrollado el apartado de estudio del arte, e identificados los aspectos académicos a abordar, se determinó el objetivo de este estudio, consistente en determinar que existe influencia positiva y significativa de las capacidades organizacionales sobre la capacidad de absorción, así como sobre sus dimensiones de potencial y realizada; de manera específica se identificó que la flexibilidad de la estructura organizacional influye positiva y significativamente sobre las dos dimensiones de la capacidad de absorción; la centralización de la toma de decisiones influye solamente sobre la capacidad de absorción realizada; la conectividad, por otro lado, influye solamente sobre la capacidad de absorción potencial, mientras que la consolidación de conocimiento y formalización influyen sobre la capacidad de absorción potencial y realizada.
Finalmente, con este trabajo se pretende un aporte en cuanto a la gestión del conocimiento a través de la capacidad de absorción y a la gestión de las organizaciones a través de las capacidades organizacionales, por lo tanto constituye un aporte a la gestión estratégica y de innovación de las organizaciones, que en detalle son propuestas en el apartado correspondiente, en donde además se proponen conclusiones y líneas futuras de investigación. / [EN] Absorption capacity is considered as a dynamic capacity that implies the ability of an organization to recognize the value of new and external information. To acquire it, assimilate it, transform it and utilize it to the fullest. Absorption capacity is associated with innovation that expands into two dimensions: potential (acquisition and assimilation) and accomplished (transformation and utilization). On the other hand, organizational capacities differ between level zero or ordinary level capacities and first level or dynamic capacities. These last mentioned capacities, to which the absorption capacity belongs, are created and evolve from organizational routines, articulation and codification of knowledge.
The goal of this study is to determine which organizational capacities facilitate the existence of absorptive capacity and its potential and accomplished determinants. To develop this study, a set of thirteen hypotheses were presented; these were analyzed through three analyzed models with the application of structural equations. The information was obtained through a questionnaire applied to 2,167 ecuadorian companies, belonging to 18 economic sectors according to the ISIC classification. The application of structural equation models allowed to verify the reliability and authenticity of the established constructs and the verification (acceptance or rejection) of the proposed hypotheses.
Once the art study section was developed, and the academic aspects to be addressed had been identified, the objective of this study was decided, which was to prove that there is a positive and significant influence of organizational capacities on the absorption capacity, as well as on its dimensions. of potential and accomplished. It was identified that the flexibility of the organizational structure positively and significantly influences the two dimensions of absorption capacity; centralization of decision-making only influences the absorptive capacity achieved; connectivity, on the other hand, influences only the potential absorption capacity, while the consolidation of knowledge and formalization influence the potential and realized absorption capacity.
Finally, this work aims to provide a contribution in terms of knowledge management through absorption capacity and organization management through organizational capacities, therefore it contributes to the strategic and innovative management of the organizations, which are provided in detail, in the corresponding section, where conclusions and future lines of research are also presented / [CA] Es considera la capacitat d'absorció com una capacitat dinàmica que implica l'habilitat d'una organització per reconèixer el valor de la informació nova i externa, adquirir-la, assimilar-la, transformar-la i explotar-la. És una capacitat associada a la innovació que es desdobla en dues dimensions: potencial (adquisició i assimilació) i realitzada (transformació i explotació). D'altra banda, les capacitats organitzacionals es distingeixen entre les capacitats de nivell zero o ordinàries i les capacitats de primer nivell o dinàmiques. Aquestes últimes, a les quals pertany la capacitat d'absorció, són creades i evolucionen a partir de rutines organitzacionals, articulació i codificació coneixement. L'objectiu d'aquest estudi és determinar quines capacitats organitzacionals faciliten l'existència de capacitat d'absorció i dels seus determinants de potencial i realitzada. Per desenvolupar aquest estudi, es van proposar un conjunt de tretze hipòtesis que es van analitzar a través de tres models analitzats amb l'aplicació d'equacions estructurals, la informació va ser obtinguda a través d'un qüestionari aplicat a 2167 empreses equatorianes, pertanyents a 18 sectors econòmics d'acord a la classificació CIIU. L'aplicació dels models d'equacions estructurals va permetre comprovar la fiabilitat i validesa dels constructes establerts i la comprovació (acceptació o rebuig) de les hipòtesis proposades. Un cop desenvolupat l'apartat d'estudi de l'art, i identificats els aspectes acadèmics a abordar, es va determinar l'objectiu d'aquest estudi, consistent a determinar que hi ha influència positiva i significativa de les capacitats organitzacionals sobre la capacitat d'absorció, així com sobre les seves dimensions de potencial i realitzada; de manera específica es va identificar que la flexibilitat de l'estructura organitzacional influeix positiva i significativament sobre les dues dimensions de la capacitat d'absorció; la centralització de la presa de decisions influeix solament sobre la capacitat d'absorció realitzada; la connectivitat, d'altra banda, influeix només sobre la capacitat d'absorció potencial, mentre que la consolidació de coneixement i formalització influeixen sobre la capacitat d'absorció potencial i realitzada. Finalment, amb aquest treball es pretén una aportació pel que fa a la gestió de el coneixement a través de la capacitat d'absorció ia la gestió de les organitzacions a través de les capacitats organitzacionals, per tant constitueix una aportació a la gestió estratègica i d'innovació de les organitzacions, que en detall són proposades en l'apartat corresponent, on a més es proposen conclusions i línies futures de recerca. / Ponce Espinosa, GE. (2020). Capacidades internas de las organizaciones que determinan su capacidad de absorción potencial y realizada [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/148719 / TESIS
Identifer | oai:union.ndltd.org:upv.es/oai:riunet.upv.es:10251/148719 |
Date | 27 July 2020 |
Creators | Ponce Espinosa, Glenda Edith |
Contributors | Segarra Oña, María del Val, Peiró Signes, Angel, Universitat Politècnica de València. Facultad de Administración y Dirección de Empresas - Facultat d'Administració i Direcció d'Empreses |
Publisher | Universitat Politècnica de València |
Source Sets | Universitat Politècnica de València |
Language | Spanish |
Detected Language | Spanish |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/acceptedVersion |
Rights | http://rightsstatements.org/vocab/InC/1.0/, info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0022 seconds