Uppsatsen kartlägger Stekenjokkgruvans historiska utveckling utifrån en politisk beslutsprocessmodell. Undersökningsperioden tar start redan vid upptäckten av Stekenjokkmalmen år 1918 men uppsatsen fokuserar främst på det tidiga 70-talet, då Stekenjokkgruvan blev en politisk fråga, fram till gruvans nedläggning i november 1988. Idag har Stekenjokkgruvan åter blivit aktuell eftersom ett gruvbolag vill återuppta gruvdriften i området. Utgångspunkten är att problematisera vad staten hade för motiv att investera i Stekenjokkgruvan utifrån en Industrial policy-ansats. Uppsatsen återspeglar även processerna i Stekenjokkfrågan med Stålverk 80 som var en annan samtida statlig industriinvestering. Detta för att stärka bilden av hur beslutsprocessen gick till vid statliga industriinvesteringar under 70-talet och för att fånga upp vilka faktorer som påverkade beslutet. I denna uppsats dras slutsatsen att statens ingripande i Stekenjokkgruvan kan förklaras av det tidiga 70-talets regionalpolitiska målsättning. Politiken inriktades mot att minska den dåvarande utflyttningstrenden från landsbygden, genom att skapa sysselsättning i form av industrisatsningar i framförallt Norrland. Staten hade även starka samhällsekonomiska skäl att investera i Stekenjokkgruvan. Stålverk 80 kunde även motiveras av liknande anledningar men med skillnad att Stålverk 80 förväntades vara ett mycket företagsekonomiskt lönsamt projekt som till och med skulle förbättra den svenska handelsbalansen.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:umu-154119 |
Date | January 2018 |
Creators | Sten, Agaton |
Publisher | Umeå universitet, Ekonomisk historia |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0019 seconds