<p>Sammanfattning</p><p>Den ekonomiska brottsligheten i samhället är stor och som ett led i brottsbekämpningen infördes en lagändring för att det skulle bli enklare för revisorerna att anmäla misstanke om brott. Pressen på att de granskande revisorerna ska upptäcka brottslighet har ökat, eftersom de reviderade bolagen och deras intressenter förväntar sig att det är revisorns uppgift att se till så att bolagen inte sysslar med någon brottslighet. Ett förväntningsgap har uppstått mellan dem, vilket bidragit till att förtroendet för revisorn har ifrågasatts. En revisor har tystnadsplikt mot bolaget som granskas men även anmälningsplikt vid misstanke om brott.</p><p>Syftet med uppsatsen var att öka förståelsen för vilka skyldigheter och möjligheter revisorn har att upptäcka och motverka ekonomisk brottslighet. Studien har utgått ifrån det hermeneutiska synsättet eftersom vi på ett kvalitativt, genom ett fåtal intervjuer, undersökt revisorns roll i att upptäcka och motverka ekonomisk brottslighet. Vi har även undersökt anmälningsplikten och tystnadsplikten för att komma fram till hur de verkar. Studien begränsar sig till att omfatta externrevisorer i Sverige. Vår referensram utgår från gällande lagstiftning, regelverk och aktuell litteratur inom området. Fördelen med det synsättet var att vi genom den empiriska studiens gång stegvis kunnat bygga upp vår förståelse för revisorn samt den ekonomiska brottsligheten. Vi har därefter kopplat samman den teoretiska referensramen med vårt empiriska material i en analys.</p><p>Våra slutsatser är att en revisor inte har någon skyldighet att upptäcka ekonomisk brottslighet, men revisorn är dock skyldig att anmäla de oegentligheter som upptäcks vid en revision. Anmälningsplikten är överordnad den tystnadsplikt som revisorn har gentemot sina klienter. Trots anmälningsplikten anmäls inte många fall eftersom revisorerna i första hand vill försöka få till en rättelse. Det finns ett gap mellan vad revisorn har för skyldigheter och vad klienterna tror att de gör. För att eliminera detta så kallade förväntningsgap måste revisorerna bli mer tydliga med deras roll i samhället. Även om revisorerna är medvetna om att bokföringsbrott är vanligt förekommande är det ändå svårt för dem att upptäcka oegentligheter. Det beror på att revisorn inte har möjlighet till att granska ett bolags alla transaktioner utan måste avgränsa sig. Men även för att det i exempelvis kontantbranschen är lätt att strunta i att bokföra en transaktion vilket leder till att det då blir svårt för revisorerna att upptäcka det.</p>
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA/oai:DiVA.org:kau-1167 |
Date | January 2007 |
Creators | Kärlin, Mikaela, Olofsson, Pernilla, Ingemyr, Karolina |
Publisher | Karlstad University, Faculty of Economic Sciences, Communication and IT, Karlstad University, Faculty of Economic Sciences, Communication and IT, Karlstad University, Faculty of Economic Sciences, Communication and IT |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, text |
Page generated in 0.0067 seconds