Background The aging population, particularly in Sweden, has heightened the need for innovative solutions in long-term elder care. This demographic shift results in a wealth of health data, from vital signs to social interactions. Accurate documentation of this data is crucial for providing effective care. However, there is a lack of systematic understanding of the types of health data collected in Swedish elder care. This study aims to bridge the gap between idealized and actual documentation practices. Methods The method combines literature reviews with qualitative techniques such as interviews, aiming to thoroughly understand the documentation of health data in Swedish long-term care facilities for older adults. By coding and categorizing the content into manageable data, researchers can identify patterns, trends, and relationships within the media being studied. Results Current documentation practices in Swedish long-term elder care were examined, revealing a variety of health data types collected, including personal information, assessments, care plans, and incident reports. Legal guidance from the Social Authority is deemed insufficient by managers, particularly concerning the Act on Coherent Documentation (SVOD).Documentation practices vary among municipalities due to operational differences and municipal autonomy. These findings highlight complexities and gaps, necessitating further research and improvement efforts. Conclusion Within the context of long-term elder care in Sweden, effective documentation practices play a crucial role. However, there is vagueness surrounding the specific health data that should be and is documented. This is what has been revealed in my study, drawing from interviews with multiple informants. While digital documentation offers promise, addressing complexity requires coordinated efforts. Streamlining regulations, enhancing interoperability, and improving usability are essential steps toward improving elder care documentation practices. / Bakgrund Den åldrande befolkningen i världen, och särskilt i Sverige, har ökat behovet av innovativa lösningar inom äldreomsorgen då denna demografiska förändring har resulterat i en ackumuleringen av stora mängder hälsodata. För att kunna tillhandahålla effektiv vård så är det viktigt att den samlade hälsodatan dokumenteras korrekt. Det finns dock en brist i den systematiska förståelsen för vilka typer av hälsodata som samlas in inom svensk äldreomsorg. Syftet med denna studie är därför att undersöka klyftan mellan hur hälsodata bör dokumenteras enligt lagar och regler, och hur det faktiskt dokumenteras i praktiken. Metoder Studien kombinerar dokumentanalyser med intervjuer, och har som mål att djupgående förstå dokumentationen av hälsoinformation i svenska vård-och omsorgsboenden. Genom att koda och kategorisera resultatet från dokumentanalyserna och intervjudata kunde mönster, trender och relationer inom det studerade materialet identifieras. Resultat Nuvarande dokumentationspraxis inom svensk äldreomsorg undersöktes. Resultatet visade att en mängd olika typer av hälsoinformation samlas in, däribland personlig information, bedömningar, vårdplaner och incidentrapporter. Juridisk vägledning från Socialstyrelsen bedöms vara otillräcklig av chefer, särskilt när det gäller lagen om sammanhållen dokumentation (SVOD). Dokumentationspraxis varierar mellan kommuner på grund av operativa skillnader samt det kommunala självstyret. Dessa resultat belyser problemet med hur hälsoinformation dokumenteras och de brister som kräver ytterligare forskning och förbättringsåtgärder. Slutsats Inom ramen för äldreomsorgen i Sverige spelar effektiva dokumentationsmetoder en avgörande roll. Det råder dock oklarhet kring vad för hälsoinformation som bör och faktiskt dokumenteras. Detta är vad som avslöjats i denna studie, baserat på intervjuer med flera informanter. Även om digital dokumentation är fördelaktigt så kräver hanteringen av de påvisade problemensamordnade insatser. Förtydligandet av regelverk, förbättrad interoperabilitet och ökadanvändbarheten är viktiga steg mot att förbättra dokumentationspraxis inom äldreomsorgen.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kth-347260 |
Date | January 2024 |
Creators | Hussein, Yacquub Omar |
Publisher | KTH, Medicinteknik och hälsosystem |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | English |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | TRITA-CBH-GRU ; 2024:118 |
Page generated in 0.0015 seconds