Idag står världens samhällen och städer inför nya utmaningar i och med kraftig urbanisering och stora klimatförändringar där konceptet “smart stad” ses som en lösning. Däremot är den “smarta stadens” definition fortfarande otydlig och flera använder begreppet i olika sammanhang vilket kan vara förvirrande. Denna uppsats syftar till att utöka förståelsen kring vad en “smart stad” är och hur den kan definieras enligt forskningen och slutligen studera Stockholm stads organisation i arbetet att förverkliga sin vision “att bli världens smartaste stad 2040” med hjälp av ramverket institutionell kapacitet. Studien genomförs med hjälp av en teoristudie av konceptet “smart stad” och en fallstudie som behandlar Stockholm stads strategiska styrdokument och intervjuer av personer som arbetar med kommunens stadsutveckling på olika sätt. Institutionell kapacitet används i denna uppsats för att studera förmågan att omsätta kunskapsresurser, relationella resurser och att mobilisera arbetet inom Stockholm stad för att skapa till förändring i praktiken och slutligen omvandling av stadens kvalitéter. Stadens organisation analyseras för att besvara frågeställningarna: vad olika aktörer i Stockholm stad menar när de diskuterar “den smarta staden”, vilken mening de lägger i begreppet och om det finns ett glapp mellan stadens vision och det praktiska arbetet? Studiens slutsatser är att Stockholm stad har de kompetenser och strategier för att lyckas men uppbyggnaden av organisationen försvårar arbetet. För att lyckas med en stadsomvandling till världens “smartaste stad” krävs det ökat samarbete inom kommunen och ett starkt vägvisande ledarskap. Nya roller har tillkommit och än fler behöver tillkomma för att fylla de kompetenser som saknats. Stockholm stad har arbetat innovationsfrämjande under de senaste åren och nya arbetssätt med fokus på den “smarta staden” med hjälp av innovation och digitalisering har tillkommit. Stockholm stad är i uppstartsfas med avseende på “smart stad”-omställning och frågan är om målet “smart” är en teoretisk trend eller om stadens snart är “smart” även i praktiken. / Today, the world's societies and cities face new challenges in the face of heavy urbanization and major climate change, where the concept of "smart city" is seen as a solution. However, the “smart city” definition is still undecided, and many use the concept in different contexts, which can be confusing. This paper aims to broaden the understanding of what a "smart city" is and how it can be defined according to research and lastly studying the Stockholm city organization in their work to realize its vision "to become the world's smartest city 2040" with help using the framework institutional capacity. The study is conducted with a theory study of the concept "smart city" and a case study that deals with the City of Stockholm's strategic steering documents and interviews of people who work with the municipality's urban development in different ways. Institutional capacity is used in this thesis to study the ability to interpret knowledge resources, relational resources and mobilization capacity within the City of Stockholm work to create change in practice and finally the transformation of the city's qualities. The city's organization is analyzed to answer the questions: What do different actors in Stockholm city mean when they discuss "the smart city", what meaning do they put in the concept and also if there is a gap between the city's vision and the practical work? The study's conclusions are that Stockholm city has the skills and strategies to succeed, but the construction of the organization makes the work difficult. In order for the city to succeed with their transformation into the world's "smartest city they need to increase collaboration within the municipality and also a strong guiding leadership is required. New roles have been added and more need to be added in order to fill the missing skills. Stockholm City has worked on promoting innovation in recent years and new working methods focusing on the "smart city" with the help of innovation and digitization have been added. Stockholm city is in the start-up phase with their transformation and the question is if the ambition “smart” is theoretical trend or if the city is soon "smart" even in practice.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kth-256019 |
Date | January 2019 |
Creators | Eklind, Klara, Myhr, Elina |
Publisher | KTH, Urbana och regionala studier |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | English |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | TRITA-ABE-MBT ; 19452 |
Page generated in 0.0025 seconds