Syftet med studien är att jämföra hur klimatbevakningen i svenska medier förändrats över tid. I en kvantitativ innehållsanalys analyseras 303 artiklar från Sveriges två största betalda dagstidningar, Dagens Nyheter och Svenska Dagbladet. Artiklarna publicerades mellan 9 augusti – 9 september 2018 och 19 augusti – 19 september 2010. Den kvantitativa delen av studien kompletteras med en kvalitativ innehållsanalys, där fem krönikor från respektive år djupanalyseras. Både den kvalitativa och kvantitativa analysen baseras på teorier om nyhetsvärdering och framing. Genom den kvalitativa analysen undersöks vilka likheter och skillnader som finns i klimatbevakningen gällande psykologiska klimatbarriärer, med fokus på klimatförnekelse, distansering och katastrofvinkling. Studiens resultat visar att klimatet nämndes i 216 artiklar 2018 och i 87 stycken 2010, vilket innebär en ökning med 148 procent. Klimatet var dessutom huvudämne för fler artiklar 2018 än 2010. Klimatbevakningen skedde också på ett bredare plan 2018, genom att innefatta fler vetenskapliga discipliner, fler tidningssektioner och fler sakfrågor än tidigare. Klimatförnekelse förekom sällan, men klimatrapporteringen tenderade att röra kulturellt eller geografiskt avlägsna platser. I krönikorna från 2018 överbyggs delvis distansen, samtidigt som texterna har fler lösningsorienterade drag. Slutsatsen är att klimatfrågan fick ett större genomslag i svenska medier 2018 än 2010, både gällande utrymme och innehåll.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:uu-376861 |
Date | January 2019 |
Creators | Ljungström, Anna |
Publisher | Uppsala universitet, Kulturgeografiska institutionen |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | Uppsatser Kulturgeografiska institutionen |
Page generated in 0.0017 seconds