I dagens samhälle där vi förbrukar allt mer resurser har frågorna om hur vi ska göra för att få en hållbar utveckling blivit allt viktigare. Det finns ett stort intresse för dessa frågor och många ställer krav på företagen att ta ansvar för sin påverkan på samhället och att arbeta för en hållbar utveckling. Detta har lett till att många företag idag arbetar med och även redovisar hur de arbetar med ansvars- och hållbarhetsfrågor. Regeringen har ställt kravet att alla statliga bolag från och med räkenskapsåret 2008 ska upprätta en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI). GRI är ett ramverk för hållbarhetsredovisning som kan användas som ett verktyg för att redovisa, utveckla och styra hålllbarhetsarbetet med. Syftet med denna studie är att undersöka om företag använder GRI som ett verktyg för att förbättra hållbarhetsarbetet samt hur företagen använder det. Studien genomfördes som en fallstudie där kvalitativ data samlades in genom intervjuer. Datainsamlingen bestod främst av intervjuer med de hållbarhetsansvarige på fyra företag i Stockholm. Genom studien kunde slutsatsen dras att de fyra undersökta företagen inte använder GRI som ett verktyg för att förbättra hållbarhetsarbetet i direkt mening. Däremot använder företagen GRI indirekt då ramverket behandlar områden som företagen redan har arbetat med. Hållbarhetsredovisningen används främst som ett renodlat redovisningsverktyg. En trolig förklaring till detta är att företagen redan hade väl utvecklade hållbarhetsarbeten samt att företagen såg svårigheter med att arbeta med GRI. En möjlig förklaring kunde även finnas i anledningarna till att företagen började använda GRI. Studien visade att företagen hade svårigheter med att urskilja vad som lett till en viss förändring, vilket gjorde det svårt för dem att veta om GRI var orsaken till den. En annan slutsats som kunde dras var att hållbarhetsredovisningen inte lett till många och stora konkreta förändringar i företagen. De förändringar som gick att urskilja var vissa förändringar i de interna rutinerna, ändrat fokus på hållbarhetsfrågorna och bättre struktur på hållbarhetsredovisningen. Genom studien kunde även slutsatsen dras att inget av företagen direkt använde indikatorerna som utgångspunkt för hållbarhetsarbetet. Samtliga företagen använde sig av olika styrtal och nyckeltal som de redan innan GRI tagit fram och arbetat med. En del av dessa var desamma som vissa indikatorer vilket innebar att indikatorerna indirekt blev en utgångspunkt i hållbarhetsarbetet. Slutligen kunde slutsatsen drag att företagen använder hållbarhetsredovisningen i andra former än som ett verktyg för att utforma hållbarhetsarbetet, så som att lyfta hållbarhetsfrågorna på företaget.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:sh-18593 |
Date | January 2012 |
Creators | Attling, Ida, Ingvarsson, Linda |
Publisher | Södertörns högskola, Institutionen för samhällsvetenskaper, Södertörns högskola, Institutionen för samhällsvetenskaper |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0019 seconds