Sammanfattning Studiens syfte är att ta reda på vad boendeattraktivitet innebär i Dalarna. Frågeställningarna innefattar dels ett regionalt perspektiv på begreppet boendeattraktivitet samt hur kommunerna i länet ser och förhåller sig till begreppet. <ul type="disc">Hur beskrivs boendeattraktivitet på regionalnivå i Dalarna? Hur ser kommunerna i Dalarna på begreppet boendeattraktivitet? För den regionala nivån står politiker och tjänstepersoner från Länsstyrelsen Dalarna som i en kvalitativ studieform intervjuas via en strukturerad intervjuguide. För frågan kring den kommunala nivån utgår studien från både en kvalitativ enkätundersökning där kontaktpersoner från respektive kommun kontaktas via mail med fem stycken frågor där de utan svarsalternativ fritt fick svara på frågorna. Det ingår även en dokumentstudie till den kommunala nivån där kommunernas översiktsplaner studeras och ordet attraktiv eller attraktivitet eftersöktes för att kunna urskilja mönster i dess användningsområde vilket summeras likt en kvantitativ ansatts i ett diagram. Enkätundersökningen och dokumentstudien jämförs sedan men varandra och får sedermera utgöra empirin för den andra frågeställningen Det teoretiska ramverket utgår från regionalism, attraktioner, Floridas kreativa klassen, Lee´s push & pull modell och Syssner och Anholts platsmarknadsföring. Tidigare studier från Telemarksforskning om attraktivitetens betydelse som illustreras till en attraktivitetspyramid, har även en central roll i studien. Resultatet av intervjuerna visar att det är omöjligt att peka ut en specifik faktor som är attraktiv, det varierar istället kraftigt beroende på individens livssituation. På den kommunala nivån däremot pekas sjönära läge ut som någonting särskilt attraktivt. Både från intervjuer och enkätundersökning går det att urskilja vikten av varierade lägen och boendeformer för att kunna uppnå en attraktivitet för majoriteten. I jämförelsen mellan enkätsvaren och dokumentstudien kunde det sammanfattas att ordet attraktiv används i marknadsföringssyfte och blivit allt vanligare med åren att använda sig utav. Studiens slutsats visar att boendeattraktivitet på regionalnivå kan angripas från tre olika håll. För invånare skiljer sig boendeattraktivitet beroende på deras livssituation. Attraktivitet kan mätas i fastighetspris, ett högre pris är lika med högre attraktivitet. För att kunna skapa attraktivitet i en region eller kommun krävs det variation i både lägen och boendeformer. Den kommunala nivån ser något annorlunda ut då de har möjlighet att utgå från sin egna geografiska avgränsning och dess förutsättningar. Även där angrips dock boendeattraktiviteten från tre håll. Det sjönära läget är det attraktiva läget i en kommun, kommunerna använder sig av begreppet boendeattraktivitet i platsmarknadsföringssyfte och liksom den regionala nivån krävs det variation för att kunna vara attraktiv för alla.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kau-68579 |
Date | January 2018 |
Creators | Udd, Sara, Zettergren, Eric |
Publisher | Karlstads universitet, Institutionen för geografi, medier och kommunikation (from 2013), Karlstads universitet, Institutionen för geografi, medier och kommunikation (from 2013) |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf, application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0018 seconds