Aim and issues The question in this study is: How does physical activity patterns and sleep affect mood on the next day? More exactly; examine how time in sedentary (SED), in light-intensity physical activity (LIPA) and in moderate-to-vigorous physical activity (MVPA) on the day before, total sleep time (TST) and number of awakening (WASO) during the night before, affect positive and negative feelings and emotional experiences from the Positive and Negative Affect Schedule (PANAS). Material and method A total of 13 subjects (7 women, 6 men, mean age 53 years) were included. The study was a cross-over design. Each participant wore an accelerometer during a standardized run-in period before each test-day. The physical activity pattern was analyzed for time in SED, LIPA, MVPA during the day. Also, TST and WASO during the night was recoded. We thereafter analysed whether the physical activity pattern or sleep affected mood on the next day, measured with PANAS for positive and negative affect. The measurements took place on three repeated occasions. The data was analyzed by a linear regression, partly an unadjusted and one adjusted for right / left-handedness, gender, age and waistline. Significance level was set to 0,05. Results The main outcome was that physical activity patterns and sleep did not affect mood the following day. The relationships between the different measures of exposure was not significantly related to positive or negative feelings (PANAS). It was possible to see a significance difference between the gender, where men and women differed in positive affect in a fully adjusted regressions model that included TST. The results are important for those who advise on the effects of physical activity. Gender, age and waistline were also significant predictors of negative affect, in a fully adjusted model that included SED. Conclusions Possible explanations for the non-significant results were that the variation in physical activity was to small, that there were too few participants, that there was actually no connection and that confounders could affect the results. / Syfte och frågeställningar Frågeställningen i denna studie är: Hur affekterar fysiskt aktivitetsmönster och sömn mående dagen efter? Mer exakt undersöktes hur tid i stillasittande (SED), i lågintensiv fysisk aktivitet (LIPA) och i mer intensiv aktivitet (MVPA) dagen innan, samt total sömntid (TST) och antal uppvaknanden (WASO) under natten innan, affekterade positiva och negativa känslor samt emotionella upplevelser från Positive and Negative Affect Schedule (PANAS). Material och metod Totalt 13 försökspersoner (7 kvinnor, 6 män, medelålder 53 år) inkluderades. Studien var en cross-over design. Varje deltagare hade på sig en accelerometer under en standardiserad run-in period inför varje testdag, där rörelsemönstret undersöktes genom att data från den sista dagen analyserades för tid i SED, LIPA, MVPA under dagen, samt TST och WASO under natten innan för att dagen därpå mäta om det fysiska aktivitetsmönstret affekterade måendet dagen efter, mätt med PANAS för positiv samt negativ affekt. Mätningarna skedde vid tre upprepade tillfällen. Data analyserades genom en linjär regression, dels en ojusterad och en justerad för höger / vänsterhänthet, kön, ålder och midjemått. Signifikansnivå sattes till 0,05. Resultat Huvudfyndet var att fysiskt aktivitetsmönster och sömn inte affekterade mående dagen efter. Sambanden mellan de olika måtten på exponeringen var inte signifikant relaterade till positiva eller negativa känslor (PANAS). Det gick att se en signifikant skillnad mellan könen, där män och kvinnor skiljde sig i positiv affekt i en fullt justerad regressionsmodell som inkluderade TST. Resultaten är viktiga för de som ger råd om effekter av fysisk aktivitet. Kön, ålder och midjemått var också signifikanta prediktorer för negativ affekt, i en fullt justerad modell som inkluderade SED. Slutsats Möjliga förklaringar till de icke-signifikanta resultaten var att variationen i fysisk aktivitet var för liten, att det var för få deltagare, att det faktiskt inte fanns något samband och att confounders kan affekterat resultaten.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:gih-5772 |
Date | January 2019 |
Creators | Siggesson, Emma |
Publisher | Gymnastik- och idrottshögskolan, GIH, Institutionen för idrotts- och hälsovetenskap |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | English |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | Examensarbete ; 2019:23 |
Page generated in 0.0013 seconds