Författare: Elin Sjöberg och Linda Wiberg Handledare: Anders Isaksson Datum: 2008-05-20 Ämne: Kandidatuppsats E-post: elin_sj@hotmail.com lindowiberg@hotmail.com Sedan en tid tillbaka har fokus på företags ansvar gentemot miljö och samhälle ökat, detta har bland annat resulterat i att allt fler företag väljer att publicera hållbarhetsredovisningar. Hållbarhetsredovisningarna visar den ekonomiska utvecklingen som är bunden till sociala, etiska och miljörelaterade förhållanden. Samtidigt har saker börjat hända på finansmarknaden då både institutionella investerare och vanliga kunder ställer krav på att fondbolagen ska erbjuda produkter som har en etisk inriktning, så kallade social responsible investment, SRI. Informationen för att göra SRI-anpassade beslut och för att bedöma om ett företag får ingå i en etisk anpassad fond hämtas från flera källor, där hållbarhetsredovisningar är en av dem. Forskning visar på att det som redovisas i hållbarhetsredovisningar inte alltid är den information som en analytiker behöver för att på ett effektivt sätt kunna göra sin värdering av företaget. Men eftersom hållbarhetsredovisningen är en av de källor som finns tillgängliga i företag är det intressant att veta hur den används i en företagsanalys och vad analytikerna anser om den. Genom en bättre inblick i de etiska finansanalytikernas användning av hållbarhetsredovisningar kan företagen bättre förstå vad som krävs av dem och vilket innehåll som efterfrågas. Syftet med denna studie var därför att undersöka vad etiska finansanalytiker har för attityd till hållbarhetsredovisningar som verktyg vid etiska företagsanalyser. Vi har genomfört sex stycken semi-strukturerade, kvalitativa intervjuer med olika analytiker eftersom vi ville skaffa oss djupare kunskaper om ämnet. I den teoretiska referensramen använde vi oss framförallt av tidigare forskning och undersökningar inom ämnet för att kunna besvara syftet med studien. Slutsatserna vi kom fram till kan sammanfattas som följande: Analytiker till etiska fonder verkar i en bransch som styrs av ett fåtal aktörer som levererar den etiska informationen i ett mönster som liknar institutionell teori. Analytikerna anser att ”yttre” ting som riktlinjerna från GRI och extern, oberoende granskning endast delvis hjälper företagen med hållbarhetsredovisningen eller höjer dess trovärdighet. Det viktigaste är att företaget redovisar det som är relevant för just dem, något som till stor del styrs av företagets bransch och geografiska läge. Det viktigaste i en hållbarhetsredovisning är att företaget tydligt och klart redovisar sina risker och möjligheter kopplade till miljön och att de uppvisar en hög grad av transrapens. Hållbarhetsredovisningen är viktig, men inte den enda källan som analytikerna använder sig för att hitta icke-finansiell information till sina analyser. Framförallt tror analytikerna att beaktandet av icke-finansiell information ska bidra till att undvika att aktien minskar i värde och att informationen kan bidra till att visa om företaget är stabilt på längre sikt.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:umu-24605 |
Date | January 2009 |
Creators | Sjöberg, Elin, Wiberg, Linda |
Publisher | Umeå universitet, Handelshögskolan vid Umeå universitet, Umeå universitet, Handelshögskolan vid Umeå universitet |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0018 seconds