Background and aims: The immune, respiratory and central nervous system start
developing during pregnancy and continue during the first years of life. Therefore,
environmental exposures during these periods may play a role on the maturation of
these systems. In particular, the exposure to indoor microbial agents, indoor factors
such as pets or dampness, and to household cleaning products during infancy or
childhood may have important implications in the development processes. This thesis
aims to assess the long term effects of indoor exposure to microbial agents and
chemical based cleaning products on respiratory and mental health among children
from birth to the age of 13 years old.
Methods: We used data from nine European birth cohorts that are part of three
projects: the European HITEA project, the Spanish INMA project; and the German
GINIplus and LISAplus birth cohort studies. Information on the exposure to indoor
dampness, pet ownership, the use of cleaning products and allergy and respiratory
health was periodically collected through questionnaires and health tests. Living room
dust samples were collected when the children were 2-3 months and analysed for
microbial agents concentrations (bacterial endotoxin, fungal extracellular
polysaccharides (EPS) from Aspergillus spp. and Penicillium spp, and mould β(1,3)-
glucans). Multivariable regression models were used to assess the associations
between the exposures and the health outcomes.
Results: 1) Concentrations of measured microbial agents varied differently across the
cohorts. 2) Season of dust sampling, dog ownership, indoor report of dampness, and
number of people living in the home is associated with the concentrations of microbial
agents. 3) Early life exposure to endotoxin and dogs in the home is associated with
lower levels of FeNO at school age. 4) Domestic use of cleaning sprays, air fresheners
and solvents during pregnancy is associated with a higher prevalence of wheezing and
LRTI during the first year of life. 5) At school age, bystander exposure to domestic
cleaning sprays increases the levels of FeNO, and exposure to air freshening sprays
and solvents decreases the lung function. 6) Persistent exposure to indoor dampness
during early life has negative effects on the cognitive function and social competences
at 4 years old. 7) Exposure to visible mould, dampness and pet ownership during the
first 10 years of life increases the risk of borderline or abnormal scores in the SDQ at
10 years of age.
Conclusion: Our results suggest that indoor exposure to microbial agents during early
life and exposure to chemical based cleaning products during pregnancy, infancy and
childhood play a role in the development of the respiratory, immune and central
nervous systems. / Introducció i objectius: El desenvolupament dels sistemes immunitari, respiratori i
nerviós central comença durant l’embaràs i continua al llarg la infància. Així, els
primers anys de vida són moments crucials en que qualsevol exposició ambiental pot
influir el desenvolupament d’aquests sistemes. Concretament, l’exposició durant la
infància a agents microbiològics, humitat, animals de companyia i productes de neteja
pot tenir implicacions importants en els processos de maduració d’aquests sistemes.
L’objectiu principal d’aquesta tesi és el d’avaluar els efectes a llarg termini de la
exposició a agents microbiològics i a productes de neteja de base química a la llar,
sobre la salut respiratòria i mental des del naixement fins a l’edat de 13 anys.
Mètodes: En aquesta tesi hem fet servir dades de nou cohorts de naixement europees
que formen part de tres projectes: el projecte europeu HITEA, el projecte espanyol
INMA, i els estudis alemanys GINIplus i LISAplus. La informació sobre la exposició a
humitat, a animals de companyia, la utilització de productes de neteja, al·lèrgies i salut
respiratòria es va recollir en tots els projectes mitjançant qüestionaris administrats als
pares/mares i proves mèdiques o tests neuropsicològics. A més, es van recollir
mostres de pols dels menjadors de les cases quan els nens/es tenien 2-3 mesos
d’edat que es van analitzar per determinar les concentracions d’agents microbiològics
(endotoxines bacterianes, polisacàrids extracel·lulars (EPS) d’Aspergillus spp. i
Penicillium spp i β(1,3)-glucans fúngics). Per l’avaluació de les associacions entre
exposicions i resultats de salut s’han desenvolupat models de regressió múltiple.
Resultats: 1) Les concentracions d’agents microbiològics mesurats en pols de les llars
varien per cohort. 2) L’estació de l’any en que es recull la mostra de pols, la presència
de gossos a la casa, reportar humitat a la casa i el número de persones que hi viuen
estan associats amb la concentració d’agents microbiològics a la pols. 3) L’exposició
durant els primers mesos de vida a endotoxines i gossos a la llar s’associa amb nivells
baixos de FeNO a edat escolar. 4) L’ús d’esprais i dissolvents per la neteja de la casa,
i ambientadors durant l’embaràs està relacionat amb un increment en la prevalença de
sibilants i infeccions respiratòries de vies baixes al llarg del primer any de vida. 5) En
edat escolar, la exposició passiva a productes de neteja domèstics utilitzats en forma
d’esprais incrementa els nivells de FeNO, i l’exposició a esprais ambientadors i
dissolvents per la neteja de la llar disminueix la funció pulmonar. 6) L’exposició
persistent a humitat a la llar durant els 2 primers anys de vida té un efecte negatiu
sobre la funció cognitiva i les competències socials mesurades als 4 anys d’edat. 7)
L’exposició a fongs procedents de la humitat, a humitat i a animals de companyia a
casa al llarg dels primers 10 anys de vida incrementa el risc de puntuacions
“borderline” o anormals al questionari SDQ administrat als 10 anys.
Conclusió: els resultats presentats en aquesta tesi suggereixen que l’exposició a
agents microbiològics durant els primers mesos de vida i l’exposició a productes de
neteja durant l’embaràs i la infància juguen un paper important en el desenvolupament
dels sistemes respiratori, immunològic i nerviós central.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UPF/oai:www.tdx.cat:10803/133453 |
Date | 30 April 2013 |
Creators | Casas Ruiz, Lidia, 1978- |
Contributors | Sunyer Deu, Jordi, Zock, Jan-Paul, Universitat Pompeu Fabra. Departament de Ciències Experimentals i de la Salut |
Publisher | Universitat Pompeu Fabra |
Source Sets | Universitat Pompeu Fabra |
Language | English |
Detected Language | English |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | 220 p., application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs. |
Page generated in 0.0028 seconds