Skattemyndigheter världen över arbetar med att hantera den skatteinbetalning som behövs för att finansiera och driva samhället. Fullständig skatt betalas inte in och de uteblivna skatteintäkterna utgör det så kallade skattefelet, vilket definieras som skillnaden mellan den teoretiskt korrekta skatten som borde betalats in och den faktiskt fastställda skatten. Alla skattemyndigheter arbetar med olika medel och i olika omfattning för att minska skattefelet. De utför delvis kontroller och granskningar samt informerar och uppmuntrar skattebetalarna till att göra rätt. Kontroller kan utföras dels genom olika typer av stickprov, eller genom att identifiera riskområden och primärt inrikta resurserna till dessa områden. Globaliseringen har medfört att företag ofta både opererar och handlar i ett flertal länder. Detta bidrar till en allt mer komplicerad skattemiljö vilken har gett upphov till ett behov av en förändring. Främst påverkas de stora företagen som också står för en betydande del av skatteintäkterna. Skattemyndigheter i vissa länder har med olika metoder börjat arbeta för en ökad relation tillsammans med de stora företagen. Genom att erhålla utökad information om företagen blir det lättare att identifiera risker för fel och kontrollera dessa. Företagen tjänar på att behovet för kostsamma revisioner minskar och att de erhåller en ökad säkerhet i sin skatteposition, då avklarade ärenden inte kommer att granskas i framtiden. Skatteverket i Sverige driver idag ett riksprojekt mot skatteplaneringsaktiva som bland annat syftar till att skapa en ökad effektivitet genom en förbättrad riskhantering. Det nya arbetssättet kan, enligt indikationer, komma att ha liknelser med en del utländska arbetssätt. I och med detta fann vi det aktuellt att utföra en komparativ fallstudie av ett urval av länder för att se hur de arbetar med riskhantering och hur det visat sig fungera. Vår undersökning visar att dessa typer av arbetssätt överlag har fått positiv respons av både företag och skattemyndigheter i samtliga av de undersökta länderna. Det har bland annat bidragit till en ökad effektivitet i granskningsprocesser, en förbättrad relation mellan parterna samt en ökad säkerhet hos företagen gällande deras skatteposition. Dock finner vi att det har visat sig svårt att frambringa ett ändrat beteende hos företagen gällande deras skatteplanering.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:mdh-9654 |
Date | January 2010 |
Creators | Malmberg, Johanna, Doherty, Leo, Josefsson, Pontus |
Publisher | Mälardalens högskola, Akademin för hållbar samhälls- och teknikutveckling, Mälardalens högskola, Akademin för hållbar samhälls- och teknikutveckling, Mälardalens högskola, Akademin för hållbar samhälls- och teknikutveckling |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0021 seconds