Companies across a wide range of business areas are working hard to fulfill users wishes to speak to digital voice assistants. The trend of replacing chatbots in favour for voice assistants carries a risk of companies not considering which applications will actually benefit from getting a voice user interface (VUI) resulting in poor user experience. This thesis aims to investigate which help desk support task will benefit from being implemented in a VUI. By following the Service Design methodology, research on the topic has been conducted and a prototype has been build and tested on a target audience. The results from a user study were evaluated and conclusions have been drawn about which tasks are best suited for being handled by a digital voice assistant. Two kinds of help desk tasks were evaluated in a user study to compared users experience of the current text based digital assistant with a prototype of a voice based assistant. The aim of the user study was to find which task would benefit from becoming voice based by looking at users acceptance level and over all experience. The results from the user study showed that employees who use the current text based assistant for help desk tasks, will not choose to speak to a digital voice assistant because they are happy with the service available today. However, employees who don’t use the current text based assistant, will find the digital voice assistant useful. It was also found that short executing tasks such as unlocking accounts, are a better fit for the VUI compared to longer interactions providing information. Two conclusions were drawn, peoples’ preferences are different, meaning that it should be possible to interact with both a text based and voice based assistant when performing help desk tasks. Secondly, the voice based assistant should be implemented as a function in the help desk phone queue instead of being implemented in a browser. Because the users argued that they would be more comfortable speaking to a phone then to a screen. / Företag i alla branscher jobbar hårt för att uppfylla sina användaresönskan om att interagera med röstassistenter. Trenden att byta en chattbot mot en röstassistent medför en risk att företag inte tar hänsyn till huruvida en tjänst faktiskt drar nytta av att göras om till ett röstbaserat användargränssnitt, vilket kan resultera i en försämrad användarupplevelse. Denna uppsats undersöker vilka funktioner i en kundtjänst som skulle gagnas av att implementeras i ett röstbaserat användargr ̈anssnitt. Genom att använda Service Design modellens forsknings- och idé-genererings fas har en röstbaserad prototyp tagits fram och testats på målgruppen. Resultaten från användarstudien har utvärderats och slutsatser har formulerats. Två typer av kundtjänstfunktioner har undersökts i en användarstudie som jämfört användarnas upplevelse av den befintliga chatbotten och en röstassistentsprototyp. Målet med användarstudien var att definiera vilka kundtjänstfunktioner som skulle gynnas av att bli röstbaserade genom att titta på användarnas acceptansnivå och övergripande upplevelse. Resultaten visar att, användare som idag använder, och är nöjda med, chatbotten förmodligen inte kommer att ersätta denna med röstassistenten. Samtidigt som användaren som idag inte använder chatbotten kan tänka sig att använda röstassistenten istället för att ringa till kundtjänsten. En annan upptäckt från användarstudien var att funktioner som utför en uppgift, så som att låsa upp ett konto, passar bättre i ett röstbaserat sammanhang i jämförelse med när längre information ska förmedlas. Slutligen formulerades två slutsatser. För det första, olika personer har olika preferenser, det borde alltså vara möjligt att interagera med både chatbotten och röstassistenten för kundtjänstärenden. För det andra, röstassistenten borde implementeras som en plugin som användaren kan utnyttja när denne sitter i telefonkön till kundtjänsten snarare än en egen funktion i på den befintliga hemsida. Detta på grund av att användarna uttryckte att det är mer bekväma med att prata i telefon snarare än till en skärm.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:umu-185335 |
Date | January 2021 |
Creators | Metcalfe, Christina |
Publisher | Umeå universitet, Institutionen för tillämpad fysik och elektronik |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | English |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0024 seconds