91 |
Förtroendets fördelar och förutsättningar : Vikten av ett gott förhållningssätt till kriminella ur ett polisperspektivLindblom, Kristoffer January 2004 (has links)
<p>Denna rapport syftar till att finna vilka fördelar som finns med ett gott bemötande från polisens sida, mot kriminella. Rapporten ska således motivera till ett bättre förhållningssätt mellan polis och kriminella. Som polisstuderande har jag funnit att det finns problem i relationen mellan poliser och kriminella. Dessa problem torde vara missgynnande för båda sidor. Stor vikt har i rapporten lagts på vilka faktorer som är viktiga vid arbetet att skapa förtroende. Teorier om förtroende, från olika forskare på området, finns upptagna i rapportens teoretiska bakgrund, vilka sedan jämförts med några kriminella personers syn på polisens förhållningssätt. De kriminellas uppfattningar har samlats in genom intervjuer. Förtroendeteorierna är hämtade från ett antal rapporter och artiklar. Efter att ha jämfört intervjusvaren med teoridelen kan man utläsa ett samband mellan bemötande och förtroende, men samtidigt konstatera att andra faktorer än bemötande är avgörande för förtroende. Tillräcklig kompetens för att utföra sina uppgifter är en sådan faktor. Den huvudsakliga vinsten med ett gott bemötande är att det gynnar en förtroenderelation vilket ökar polisens chanser att påverka den kriminelle till dennes och polisens fördel.</p>
|
92 |
Hur ska den enskilde polisen förebygga fördomar gentemot invandrare?Antonsson, Markus, Carlsen, Susanna January 2003 (has links)
<p>I vårt arbete har vi riktat in oss på den enskilda polisen och hur han eller hon ska kunna motverka och förebygga fördomarna gentemot invandrare. Vi vill att varje individ, inte bara ska kunna stå för vad han eller hon tycker, utan med fördel besitta den kunskap det krävs att föra fram sina åsikter och argument. Vi har, genom gediget sökande, kommit fram till olika hypoteser om varför och hur vi människor kategoriserar och använder oss av stereotyper. Varför är då förmågan att kategorisera så väsentligt för våra kognitiva funktioner? Man kan föreställa sig en värld där vi inte behandlade objekt, till exempel en stol, som tillhörande en konceptuell kategori. Ett problem är att varje objekt som vi i verkligheten uppfattar eller ser som en stol, skulle vi uppfatta som ett nytt objekt – vi skulle inte känna igen eller förstå sådana intryck eftersom vi inte skulle ha någon gemensam etikett att förse dem med. Enligt detta synsätt skulle vi inte kunna fungera utan denna förmågan att kategorisera. Vi måste avgöra vad som är en stol och vad som inte är det, för att kunna sätta sig på rätt sak när vi kommer in i ett rum. Utan att kunna skilja mellan bord, stolar, väggar och golv skulle det vara besvärligt att leva. Är det möjligt att kategorisera människor? Eller ens nödvändigt? Det har hävdats att små barn kan använda ett antal begränsningar när de relaterar ord till kategorier för att det ska bli lättare att genomföra en uppgift. Begränsningar ett barn förmodas använda sig av, enligt en teori, är: ord avser objekt, ord avser hela objekt, nya ord avser kategorier som inte redan har ett namn, två olika ord kan aldrig ha samma betydelse, varje objekt kan bara ha ett namn. Behöver vuxna människor kategorisera, om än i lite mer avancerad skala än barnets? Är det av bekvämlighet vi delar in folk? Har du reflekterat över hur du gör?</p>
|
93 |
Kontakten mellan ungdomar och polisBrodin, Maud, Wiksten, Jenny January 2003 (has links)
<p>Vi har i vårt arbete försökt belysa hur ungdomarna i Umeå uppfattar polisen. Vi har även försökt få en inblick i hur ordningsavdelningen vid polisen i Umeå i dagsläget arbetar för att skapa god kontakt med ungdomar. I det här arbetet har vi även tittat på olika teorier om varför vissa begår brott och vilka orsaker som kan ligga till grund för detta. Anledningen till att vissa begår brott kan b l a bero på brister i de sociala banden till det konventionella samhället. Genom att polisen tillsammans med andra aktörer kommer närmare ungdomarna kan de lättare påverka ungdomarna. En ökad kontakt med ungdomarna skulle kunna leda till att ungdomarna förstår syftet med polisens arbetsuppgifter på ett bättre sätt och detta torde leda till en positivare syn på polisen. Om polisen dessutom samverkar från ett tidigt skede med andra aktörer finns det goda förutsättningar för att kunna rikta arbetet mot de största problemområdena och riskgrupperna. För att få en uppfattning om vad ungdomarna i Umeå tycker om polisen har vi använt oss av en enkätundersökning. Vi har även gjort en intervju med en polis vid ordningsavdelningen i Umeå för att se hur de jobbar för att skapa kontakt med ungdomarna. Vår enkätundersökning visar att ungdomarna har en negativ syn på polisen. Trots detta är de väldigt intresserade av att få en bättre kontakt med polisen. Vidare visar undersökningen att ungdomarna faktiskt sitter inne med en hel del information om brottslighet som polisen skulle kunna använda sig av. Vid intervjun med en polis vid ordningsavdelningen i Umeå framgick att man i dagsläget inte avsätter några särskilda resurser på att skapa kontakt med ungdomar men de har förhoppningar att kunna satsa mer på detta i framtiden. Vi menar att det finns mycket positivt att vinna med en ökad kontakt mellan polisen och ungdomarna vilket vi försökt belysa i vårt arbete.</p>
|
94 |
Kriminalitet, Våldsbrottsningar och psykisk störning : Är personer som lider av psykiska problen mer våldsbenägna?Karlsson, Markus, Dickman, Fredrik January 2003 (has links)
<p>Detta arbete är gjort som examensarbete (4 poäng) för polisutbildningen vid Umeå Universitet. Författarna har försökt att utreda sambandet mellan psykisk störning/personlighetsstörning och grova våldsbrott. Författarna har även studerat om det finns någon forskning som visar på att tidigt kunna ställa diagnos samt om det finns någon fungerande behandling. Arbetet är gjort med hjälp av litteraturstudier och en intervju. Litteraturstudierna har syftat till att ge en förståelse för begrepp och gällande lagstiftning. Intervjun syftar till att bekräfta vad som sägs i denna rapport som redovisas…</p>
|
95 |
K.R.I.S : Kriminellas Revansch i SamhälletHörnlund, Elenor, Kiemunki, Jari, Hägglund, Magnus January 2003 (has links)
<p>Uppsatsen vi skrivit är en fördjupning om föreningen K.R.I.S, Kriminellas Revansch i Samhället. Vi har beskrivit dess uppbyggnad, på lokal och nationell nivå, verksamhet och ambitioner. Till vår hjälp har vi studerat diverse kriminologisk litteratur, föreningens hemsida, artiklar och intervjuat medlemmar ur föreningen och representanter från kriminalvården. Vi har funnit att föreningen lyckats med att hålla medlemmarna från återfall, i större utsträckning än den konventionella kriminalvården. Vi har inte genomfört någon undersökning som givit något empiriskt stöd för detta påstående och vi har inte heller undersökt varför föreningen lyckats bättre. Slutligen diskuterar vi föreningens resultat och föreningens resultat och föreningens problem i nuläget.</p>
|
96 |
Mobbing och kränkande behandling : Hur agerar skolanAckemo, Annelie, Nilsson, Susanne January 2003 (has links)
<p>Många svenska skolor har problem med våld, mobbing, skadegörelse och stölder. Enligt skolverkets attitydundersökning uppgav fyra procent av eleverna att de kände sig mobbare av andra elever medan sex procent kände sig mobbade av lärare. Mobbningen kan få svåra följder som t.ex. låg självkänsla. Skolans agerande mot mobbning och kränkande behandling regleras i ett antal styrdokument, främst Skollagen och Läroplanen, som anger de mål och riktlinjer skolan ska följa. Skolan har skyldighet att upprätta en handlingsplan som beskriver de åtgärder som skall vidtas för att förebygga och motverka mobbing och annan kränkande behandling. Ett problem som uppmärksammats är att många av skolans handlingsplaner uppvisar brister när det gäller de förebyggande åtgärderna samt uppföljningen av programmen. Alla som arbetar i skolan har skyldighet att aktivt motverka trakasserier och förtryck. Det är viktigt att kartlägga innebörden i begreppen mobbing och kränkande behandling för att veta vart gränsen går och vilka förebyggande åtgärder som är möjliga. I arbetet belyser vi frågeställningar så som; Vad är mobbing och kränkande behandling? Upplevs mobbing som ett problem i skolorna? Förekommer samverkan med andra myndigheter? Idet förebyggande arbetet är samverkan en förutsättning för att på ett effektivt sätt kunna motverka mobbing och kränkande behandling…</p>
|
97 |
Nöjesrelaterat våld i FalunAndersson, Roger January 2003 (has links)
<p>Arbetet har gjorts för att hur stort problemet med nöjesrelaterat våld är i Faluns centrum. Målet är att kunna hitta de platser som är mest brottsutsatta, sk ”Hot-Spots”. Ett annat mål med arbetet är att ge förslag på åtgärder för att motverka problemet. I Falun finns ett visst problem med nöjesrelaterat våld. Under senare år har antalet anmälningar om misshandel ökat, särskilt stor har ökningen varit då det gäller grov misshandel. Vissa platser i innerstaden har en högre frekvens av anmälningar. Dessa platser går i stor utsträckning att knyta till nöjeslivet. Mönstret för Falun stämmer i stort överrens med tidigare forskning om brottslighet, urbanisering och otrygghet. Åtgärderna som vidtas måste vara av socialt såväl som situationellt brottspreventiv karaktär. Åtgärderna som presenteras i detta arbete har föreslagits vid liknande arbeten som gjorts tidigare. Det jag har försökt göra är att samla ihop det bästa från dessa arbeten och hitta de åtgärder som kan tänkas passa för Falun. Stor vikt bör läggas vid att minska överserveringen på krogarna. Detta kan göras genom att krogens serveringspersonal utbildas i ansvarsfull alkoholservering. Utbildningen finns redan utarbetad och beprövad genom STAD-projektet. Det har gett mycket goda resultat och har dessutom visat att krögaren inte behöver lida ekonomisk skada, bara för att överserveringen upphör. Samarbetet mellan ordningsvakter och poliser måste förbättras och detta kan göras enligt den modell man använt sig av i Helsingborg. Polisen bör också styra sitt arbete till de platser och tider som är mest utsatta. Det socialt brottspreventiva arbetet är minst lika viktigt om man vill påverka problemet på sikt. För att lyckas med det måste hela samhället involveras och inse att polisen inte är de som ensamma ska lösa problemet brottslighet. Det främsta målet med ett socialt brottspreventivt arbete är att motverka nyrekryteringen till kriminella livsstilar och öka individers självkontroll mm.</p>
|
98 |
Polismans egenskaper : en undersökning om polisstudenters & allmänhetens syn på polismans egenskaper & färdigheterEmilsson, Josefin, Säfström, Malin January 2003 (has links)
<p>Abstract saknas.</p>
|
99 |
Polis och invandrarungdomar : en studie om deras relationGill, Herman, Wallin, Lars January 2003 (has links)
<p>De flesta långtgående undersökningar som är gjorda, vad det gäller motsättningar mellan polis och invandrarungdomar har gjorts i USA och England på sextio- och sjuttiotalet. Man kan tydligt se att polisen behandlar människor olika. Emellertid kan man dra vissa paralleller och lärdomar och således placera dem i ett svenskt sammanhang. Man kan även se i undersökningar som är gjorda i Sverige på nittiotalet att invandrare har känt kränkningar när de haft något att göra med polisen. Bl a visar olika undersökningar vilket problem det kan vara om man inte känner till svensk lagstiftning. Det berättas om den samhörighet som folket i t ex. Hammarkullen känner när de hjälper varandra mot polisen, och att de inte kan förstå hur nazisterna kan få demonstrera fritt. svensk polis har i uppgift att skydda det allmänna och att ingripa mot brott. I dessa företaganden kan enskilda poliser inte lägga några som helst aspekter på vilka man skyddar eller ingriper mot. Det finns en förståelse för varför man som polis blir stämplad som rasist ibland. Men problemet är inte i första hand ett polisiärt problem…</p>
|
100 |
Våld i Skellefteå - En studieLundholm, Mattias, Karlsson, Magnus January 2003 (has links)
<p>Rapporten finns endast som papperskopia.</p><p>Polisen i Skellefteå betraktar våldet utomhus mellan obekanta som ett högprioriterat område. Skellefteåpolisens mål är att öka allmänhetens trygghet på gator och torg under dygnets alla timmar. Hur jobbar Skellefteåpolisen mot detta? Vad har de för strategi för att minska våldet utomhus mellan obekanta? Inom den brottsförebyggande forskningen finns flera teorier om hur man kan jobba just mot våld utomhus mellan obekanta. Vi har sammanfattat de mest framträdande teorierna och kommit fram till att Skellefteåpolisen arbetar efter rutinaktivitetsteorin och beslutsteorin. Det finns flera andra teorier att jobba efter, t.ex. upprepad viktimisering. Vi tror att det finns mycket att tjäna på om man lägger ner mer tid på brottsoffren och genom dem minska brottsligheten.</p>
|
Page generated in 0.1054 seconds