Spelling suggestions: "subject:"piper diagram"" "subject:"hiper diagram""
1 |
Järnets förekomst i grundvattnet i isälvsavlagringar i Dalarna : Bakgrundshalter och rörmaterialets inverkan vid grundvattenprovtagningGustavsson, Elin January 2005 (has links)
<p>A study has been performed that investigates the variation of iron content in groundwater.</p><p>The study was initiated by Midvatten AB, which noticed that the iron content in groundwater samples can vary greatly over small distances. The purpose of this study was to geochemically and geohydrologically determine the factors that influence the content of iron and manganese in groundwater from a selection of eskers in Dalarna, and determine how to best sample groundwater with the method used by Midvatten AB. An evaluation was made of how the vertical variation in soil material, water composition, pumping time and pipe material affects the content of iron in groundwater. Piper diagrams were used to study the relationship between the chemical composition of the groundwater and the content of iron and manganese in groundwater samples from the studied areas. The groundwater from the studied areas was then classified in the Piper diagrams, according to the content of the major ions. Correlations were then studied between the classification and depth below groundwater table, depth below ground surface, pH, iron- and manganese content.</p><p>Field samples were collected from Lennheden in order to investigate the effect of vertical variations of soil material, pumping time and pipe material on the content of iron and manganese. This was also performed to evaluate the best way of sampling groundwater. The groundwater was sampled from a steel pipe and a plastic pipe. Redox potential, pH, dissolved oxygen, iron content, temperature in groundwater, turbidity and conductivity were measured for different depths and pumping times in field.</p><p>Also a groundwater sample from every sampling depth was sent to a laboratory for analysis. Diagrams and correlation tables were used to analyze these results. No correlation between iron and the major ions in groundwater was found in the Piper diagrams, but the content of manganese in groundwater had a tendency to increase with increasing alkalinity. The results from sampling groundwater showed that the average content of iron in groundwater was 0,11 mg/l from the steel pipe and 0,01 mg/l from the plastic pipe. Turbidity has the greatest effect on the analyzed content of iron in groundwater, thus the turbidity needs to be zero while sampling. A suggestion is that while investigating groundwater quality in large areas, iron pipes can be used. When the best place is located, plastic pipes can be used when the iron content needs to be investigated in detail.</p> / <p>Då företaget Midvatten AB har märkt att järnhalten vid provtagning av grundvattnet kan variera stort på små områden har en studie av järnhaltens variation i grundvattnet utförts.</p><p>Syftet var att geokemiskt och geohydrologiskt bestämma de faktorer som påverkar järn- och manganhalten i grundvattnet i ett urval isälvsavlagringar i Dalarna, samt att bestämma hur man bäst ska provta grundvatten med Midvattens AB:s provtagningsmetodik. Studien skulle då utvärdera hur de vertikala variationerna i jordmaterial, vattensammansättning, pumptid och hur rörmaterialet påverkar järn- och manganhalten i uppumpat grundvatten. För att studera sambandet mellan den kemiska sammansättningen i grundvattnet och järn- och manganhalten analyserades flera tidigare insamlade data på grundvattenprov från de studerade lokalerna i Piperdiagram. I Piperdiagrammet klassificerades grundvattenproverna till en hydrokemisk typ med hjälp av sammansättningen av de vanligaste jonerna. Samband söktes mellan klassningen av grundvattenproverna och det uttagna provets djup under grundvattenytan, det uttagna provets djup under markytan, pH, järn- och manganhalt i brunnen.</p><p>Vid undersökning av hur de vertikala variationerna i grundvattnet, pumptiden och rörmaterialet påverkade järnhalten i grundvattnet togs flera grundvattenprover i fält i Lennheden. Detta gjordes även för att utvärdera bästa tillvägagångssätt vid provtagning av grundvattnet. Grundvattnet pumpades upp i vardera ett stålrör och ett plaströr. Redoxpotential, pH, syrgashalt, järnhalt, temperatur i vattnet, turbiditet och konduktivitet mättes vid olika djup och pumptider. Prov för varje provtagningspunkt skickades in till laboratorium för analys. Resultaten av dessa analyser undersöktes därefter i diagram och korrelationstabeller. I Piperdiagrammen märktes inget samband mellan järn och grundvattnets vanligaste joner, men manganhalten tenderade att öka med ökad alkalinitet. När grundvattnet provtogs i fält var medelhalten på järn 0,11 mg/l från ett stålrör och 0,01 mg/l från ett plaströr. Det tyder på att stålröret bidrog till en högre järnhalt i grundvattnet. Den parameter (förutom stålröret) som visade störst påverkan på analysresultatet av järn i laboratorium var turbiditeten. Således behöver turbiditeten i fält vara noll vid provtagning av järn till laboratorium. Förslagsvis kan stålrör användas vid övergripande undersökning av grundvattenkvalité. Plaströr kan sedan användas vid detaljerad undersökning av järnhalten i grundvattnet när bästa plats valts.</p>
|
2 |
Järnets förekomst i grundvattnet i isälvsavlagringar i Dalarna : Bakgrundshalter och rörmaterialets inverkan vid grundvattenprovtagningGustavsson, Elin January 2005 (has links)
A study has been performed that investigates the variation of iron content in groundwater. The study was initiated by Midvatten AB, which noticed that the iron content in groundwater samples can vary greatly over small distances. The purpose of this study was to geochemically and geohydrologically determine the factors that influence the content of iron and manganese in groundwater from a selection of eskers in Dalarna, and determine how to best sample groundwater with the method used by Midvatten AB. An evaluation was made of how the vertical variation in soil material, water composition, pumping time and pipe material affects the content of iron in groundwater. Piper diagrams were used to study the relationship between the chemical composition of the groundwater and the content of iron and manganese in groundwater samples from the studied areas. The groundwater from the studied areas was then classified in the Piper diagrams, according to the content of the major ions. Correlations were then studied between the classification and depth below groundwater table, depth below ground surface, pH, iron- and manganese content. Field samples were collected from Lennheden in order to investigate the effect of vertical variations of soil material, pumping time and pipe material on the content of iron and manganese. This was also performed to evaluate the best way of sampling groundwater. The groundwater was sampled from a steel pipe and a plastic pipe. Redox potential, pH, dissolved oxygen, iron content, temperature in groundwater, turbidity and conductivity were measured for different depths and pumping times in field. Also a groundwater sample from every sampling depth was sent to a laboratory for analysis. Diagrams and correlation tables were used to analyze these results. No correlation between iron and the major ions in groundwater was found in the Piper diagrams, but the content of manganese in groundwater had a tendency to increase with increasing alkalinity. The results from sampling groundwater showed that the average content of iron in groundwater was 0,11 mg/l from the steel pipe and 0,01 mg/l from the plastic pipe. Turbidity has the greatest effect on the analyzed content of iron in groundwater, thus the turbidity needs to be zero while sampling. A suggestion is that while investigating groundwater quality in large areas, iron pipes can be used. When the best place is located, plastic pipes can be used when the iron content needs to be investigated in detail. / Då företaget Midvatten AB har märkt att järnhalten vid provtagning av grundvattnet kan variera stort på små områden har en studie av järnhaltens variation i grundvattnet utförts. Syftet var att geokemiskt och geohydrologiskt bestämma de faktorer som påverkar järn- och manganhalten i grundvattnet i ett urval isälvsavlagringar i Dalarna, samt att bestämma hur man bäst ska provta grundvatten med Midvattens AB:s provtagningsmetodik. Studien skulle då utvärdera hur de vertikala variationerna i jordmaterial, vattensammansättning, pumptid och hur rörmaterialet påverkar järn- och manganhalten i uppumpat grundvatten. För att studera sambandet mellan den kemiska sammansättningen i grundvattnet och järn- och manganhalten analyserades flera tidigare insamlade data på grundvattenprov från de studerade lokalerna i Piperdiagram. I Piperdiagrammet klassificerades grundvattenproverna till en hydrokemisk typ med hjälp av sammansättningen av de vanligaste jonerna. Samband söktes mellan klassningen av grundvattenproverna och det uttagna provets djup under grundvattenytan, det uttagna provets djup under markytan, pH, järn- och manganhalt i brunnen. Vid undersökning av hur de vertikala variationerna i grundvattnet, pumptiden och rörmaterialet påverkade järnhalten i grundvattnet togs flera grundvattenprover i fält i Lennheden. Detta gjordes även för att utvärdera bästa tillvägagångssätt vid provtagning av grundvattnet. Grundvattnet pumpades upp i vardera ett stålrör och ett plaströr. Redoxpotential, pH, syrgashalt, järnhalt, temperatur i vattnet, turbiditet och konduktivitet mättes vid olika djup och pumptider. Prov för varje provtagningspunkt skickades in till laboratorium för analys. Resultaten av dessa analyser undersöktes därefter i diagram och korrelationstabeller. I Piperdiagrammen märktes inget samband mellan järn och grundvattnets vanligaste joner, men manganhalten tenderade att öka med ökad alkalinitet. När grundvattnet provtogs i fält var medelhalten på järn 0,11 mg/l från ett stålrör och 0,01 mg/l från ett plaströr. Det tyder på att stålröret bidrog till en högre järnhalt i grundvattnet. Den parameter (förutom stålröret) som visade störst påverkan på analysresultatet av järn i laboratorium var turbiditeten. Således behöver turbiditeten i fält vara noll vid provtagning av järn till laboratorium. Förslagsvis kan stålrör användas vid övergripande undersökning av grundvattenkvalité. Plaströr kan sedan användas vid detaljerad undersökning av järnhalten i grundvattnet när bästa plats valts.
|
3 |
Mapeamento da vulnerabilidade de águas subterrâneas nos municípios do eixo Goiânia - Anápolis, Goiás / Mapping of groundwater vulnerability in municipalities in the region between Goiânia–Anápolis, GoiásCrispim, Diogo Coelho 10 December 2015 (has links)
Submitted by Cláudia Bueno (claudiamoura18@gmail.com) on 2016-04-01T20:10:56Z
No. of bitstreams: 2
Dissertação - Diogo Coelho Crispim - 2015.pdf: 9176860 bytes, checksum: 39568df57681742a1b670b45c450572b (MD5)
license_rdf: 23148 bytes, checksum: 9da0b6dfac957114c6a7714714b86306 (MD5) / Approved for entry into archive by Luciana Ferreira (lucgeral@gmail.com) on 2016-04-04T11:54:37Z (GMT) No. of bitstreams: 2
Dissertação - Diogo Coelho Crispim - 2015.pdf: 9176860 bytes, checksum: 39568df57681742a1b670b45c450572b (MD5)
license_rdf: 23148 bytes, checksum: 9da0b6dfac957114c6a7714714b86306 (MD5) / Made available in DSpace on 2016-04-04T11:54:37Z (GMT). No. of bitstreams: 2
Dissertação - Diogo Coelho Crispim - 2015.pdf: 9176860 bytes, checksum: 39568df57681742a1b670b45c450572b (MD5)
license_rdf: 23148 bytes, checksum: 9da0b6dfac957114c6a7714714b86306 (MD5)
Previous issue date: 2015-12-10 / Fundação de Amparo à Pesquisa do Estado de Goiás - FAPEG / Human activities and the growing urban sprawl have caused a degradation in
both quantity and quality of surface water and as a consequence the increase in the
search for alternative sources of water resources. This research sought to contribute to
the preservation of aquifers, by mapping the vulnerability to contamination and
evaluation of the ionic quality of groundwater. The use of vulnerability maps is of real
importance when planning to promote groundwater conservation activities, because,
knowing the areas susceptible to contamination, can align the activities to be installed in
these regions. The objective of this work was to develop vulnerability maps of
groundwater contamination for municipalities located in the Goiania-Anápolis Axis and
to evaluate the ionic quality of the groundwater in the Goiânia county. The vulnerability
assessment used the GOD method that considers the following parameters: type of the
aquifer, depth of water level and characteristics of rock strata above the layer of interest.
The GOD method comprises a simple methodology that generates practical results of
real usefulness and importance. The study comprises the following municipalities:
Anápolis, Campo Limpo de Goiás, Goianápolis, Goiânia, Terezópolis de Goiás,
Nerópolis, Ouro Verde and Senador Canedo, which belong to a region of great interest
because they have important economic activities and high population density. The
vulnerability map obtained show highly vulnerable regions corresponding to 8% of the
total area; medium vulnerability, equal to 24%; low vulnerability with 57% being the
most prevalent, and insignificant vulnerable regions, totaling 11%. These results are
similar to those obtained by Nogueira (2010) for a specific part of the same region,
making the maps an important planning tool to assist managers in the definition of risk
areas for occupation and in the identification of regions with less possibility of
contamination. / As atividades antrópicas e a crescente expansão urbana têm provocado uma
degradação na quantidade e qualidade das águas superficiais e conseqüente aumento na
busca de fontes alternativas de recursos hídricos. Esta pesquisa buscou contribuir para a
preservação dos aquíferos, através do mapeamento da vulnerabilidade à contaminação e
avaliação da qualidade iônica das águas subterrâneas. O uso de mapas de
vulnerabilidade é de relevada importância no planejamento das atividades de
preservação dos aqüíferos, pois, conhecendo-se as áreas susceptíveis à contaminação,
pode-se alinhar as atividades a serem instaladas nestas regiões. O objetivo deste
trabalho foi de construir mapas de vulnerabilidade à contaminação da água subterrânea
nos municípios componentes do Eixo Goiânia - Anápolis e a avaliação da qualidade
iônica dessas águas no município de Goiânia. A avaliação da vulnerabilidade foi feita
pelo método GOD que considera os seguintes parâmetros: tipo de aquífero,
profundidade do nível d'água e características dos estratos da rocha acima da camada de
interesse, consistindo em uma metodologia simples que gera resultados práticos de real
utilidade e importância. Os municípios que fizeram parte do estudo foram: Anápolis,
Campo Limpo de Goiás, Goianápolis, Goiânia, Terezópolis de Goiás, Nerópolis, Ouro
Verde e Senador Canedo, os quais pertencem a uma região de grande interessante por
possuírem importantes atividades econômicas e elevada densidade populacional. O
mapa de vulnerabilidade obtido define regiões de alta vulnerabilidade correspondendo a
8% do total da área; de média vulnerabilidade, somando 24%; de baixa vulnerabilidade
com 57% sendo a de maior incidência, e as regiões de vulnerabilidade insignificante,
totalizando 11%. Estes resultados coincidem com os obtidos nos estudos de Nogueira
(2010) para uma parte dessa mesma região, tornado os mapas em uma ferramenta
importante de planejamento para auxiliar os gestores na definição de áreas de risco para
ocupação e na identificação de regiões com menor possibilidade de contaminação.
|
Page generated in 0.0672 seconds