Spelling suggestions: "subject:"ana odete"" "subject:"ana odeon""
1 |
Vad är tillåtet i konstens namn? : En studie om receptionen av Anna Odells konstverk Okänd Kvinna 2009-349701"Arvidson, Claudia January 2014 (has links)
Hur kommer det sig att en etablerad konstnär, fortfarande student vid konsthögskolan Konstfack, satte igång en av de mest intensiva konstdebatterna i modern svensk tid? Hur kommer det sig att okonventionella yttringar i konsten provocerar mer än ett liknande arbetssätt inom ett annat arbetsområde? Jag syftar på konst kontra journalistik. Jag syftar på att det är acceptabelt att wallraffa inom journalistiken men när en konstnär gör det, då blir det rubriker. Konstnären Anna Odell satte 2009 igång en diskussion som främst kom att handla om vad man får, och vad man inte får göra i egenskap av konstnär, alltså den konstnärliga friheten. Bakgrunden till detta var att hon som en del i sitt examensarbete vid konsthögskolan Konstfack iscensatte en självupplevd psykos på Liljeholmsbron i Stockholm. Odells syfte var att uppmärksamma psykiatrins arbetsmetoder och bädda för en diskussion om hur psykiatrins tvångsomhändertaganden ser ut. Reaktionerna blev enorma och syftet med denna uppsats är att undersöka dem. Jag har läst debattinlägg skrivna av kritiker från olika håll, de som varit oerhört kritiska och anklagat Odell för att vara moraliskt oansvarig samt de som varit positiva och menat att det Odell gjorde var viktigt och intressant. Jag har undersökt receptionen av ”Okänd Kvinna 2009 – 349701” som verket kom att kallas. Metoden har varit en objektiv närläsning av olika debattinlägg, recensioner och artiklar från främst året 2009. Min teoretiska utgångspunkt har varit att wallraffande som undersökningsmetod inte är allmänt accepterad inom konsten – det provocerar i högre utsträckning än inom journalistiken. Jag baserar detta på att Anna Odell blev åtalad och dömd för sitt verk, medan det inom journalistiken finns få exempel på journalister som blivit åtalade och dömda för sina undersökningar. Istället betraktas deras avslöjanden oftast som samhällskritiska och intressanta. Min teoretiska utgångspunkt har varit att Wallraff-metoder i konsten provocerat i högre utsträckning än inom journalistiken. Det är enligt mig svårbegripligt, då min slutsats i så fall blir att det inte är metoden i sig som provocerar, utan det diffusa begreppet konsten. Kanske är det just därför, att konst är diffust som leder till att det provocerar. Uppsatsen behandlar också hur konstteoretiker och konstnärer resonerat kring konstbegreppet – detta för att jag under min läsning stött på kommentarer från olika debattörer i stil med att ”detta är inte konst”. <jag har försöka undersöka om de kan få stöd för sina åsikter om det konstnärliga värdet hos konstteoretiker – men måste nog medge att jag misslyckats, om man inte backar så långt tillbaka som filosoferna Humes och Kants 1700-tal, vill säga. Min slutsats och förkortade sammanfattning är att allt inte är tillåtet i konsten, eller snarare, att allt som en konstnär gör, att allt som accepteras av konstvärlden inte accepteras utanför den. Det kan bero på att den bedöms som brottslig eller att den inte uppfattas som konst överhuvudtaget.
|
2 |
Ett mediestrategiskt konstverk : En diskursanalytisk studie av den mediala uppmärksamheten kring Okänd, kvinna 2009 – 349701 / A media strategic artwork : - a discourse analytic study of the media attention concerning Okänd, kvinna 2009 – 349701Pettersson, Jenny January 2019 (has links)
This thesis is an analysis of the media attention concerning the artist Anna Odell and her artwork Okänd, kvinna 2009 – 349701. The main materials I have used come from newspapers and articles where critics discuss Odell´s artwork in the period 2009 to 2015. The theoretical and methodological framework is based on Arthur C. Danto, George Dickie and Howard Beckers understanding of the art world and how artwork and artist receive their status. Another theoretical tool I have used is a discourse theory of Mara Lee. Lee helped me to understand the language and the relations between power and institutions. My aim with this thesis has been to understand how Okänd, kvinna 2009 – 349701 achieved its value and its transformation from a bad to a good evaluation. Why did Odell, in the beginning, get blamed for using tax money, tricking people in to believing that she was mentally ill resulting to the attention of the police, but in the end became an appreciated artist for this very same action? Odell was criticized for her behavior and was accused of stepping over a line for using art in a questionable way. A discussion started about the question of what art is. And what the purpose of art in society is. A few years later, in 2015, Odell was called one of the most interesting artists in Sweden by art critics when they wrote about Okänd, kvinna 2009 – 349701. What changed in the eyes of the critics? What is artistic quality and how can we understand the transformation that Odell´s artwork underwent? My analysis shows that esthetic quality depends on the situation and in ethics and morality. At the beginning the critics compared Okänd, kvinna 2009 – 349701 and the profession of psychiatry and in that comparison the psychiatry profession is more important than art. People attributed more confidence to a doctor than to a student of art regarding the truth about what happened at the psychiatric institution of St: Göran´s on the 21th of January 2009.
|
Page generated in 0.0721 seconds