Reformen av det svenska pensionssystemet 1999 syftade bland annat till att minska den demografiska risken som en åldrande befolkning har på systemet. Sverige valde ett system som grundar sig på ett fördelningssystem med fiktiva pensionskonton (inkomstpensionen) och ett fonderat pensionssystem med verkliga pensionskonton (premiepensionen). Eftersom en åldrande befolkning medför utmaningar och påfrestningar för ett pensionssystem, behandlar uppsatsen hur demografiska förändringar påverkar pensionerna i det svenska pensionssystemet i ett makroekonomiskt sammanhang. Uppsatsarbetet är främst baserat på studier av litteratur och statistik samt intervjuer. Slutsatserna visar att demografiska förändringar som resulterar i en åldrande befolkning har en negativ finansiell inverkan på det svenska pensionssystemet, det vill säga att pensionerna påverkas negativt. Höga antaganden på de tre demografiska förändringsfaktorerna (fruktsamhet, mortalitet och migration) har i praktiken bara en liten positiv effekt på försörjningsbördan i de olika demografiska scenarierna, och kan därmed inte var för sig motverka den åldrande befolkningens finansiella inverkan. En kombination av exempelvis högre fruktsamhet och högre invandring skulle däremot ge en större positiv effekt på försörjningsbördan. En positiv makroekonomisk utveckling såsom hög sysselsättning och hög avkastning på finansmarknaden kan förmildra konsekvenserna, på samma sätt som en negativ utveckling kan förvärra dem. Teoretiskt sett går det att förebygga en ogynnsam demografisk utveckling, både direkt och indirekt, men i praktiken är det inte säkert att det direkta sättet fungerar, varför det svenska pensionssystemet faktiskt förlitar sig på indirekta metoder som den automatiska balanseringsmekanismen och delningstalen. Det är för övrigt oklart huruvida pensionssystemet är politiskt stabilt, men dess finansiella stabilitet garanterar att pensionerna kommer att kunna betalas ut. / The reform of the Swedish pension system in 1999 aimed to, among other things, decrease the demographic risk an ageing population has on the system. The new pension system is partly pay-as-you-go and partly funded. As an ageing population has proven disadvantageous to pension systems, this thesis treats in a macroeconomic context how these changes affect the Swedish pensions. The work is mainly based on studies of literature and statistics, and on interviews. The conclusions show that demographic changes resulting in an ageing population has a negative financial impact on the Swedish pension system. The effects of a higher fertility, mortality or immigration are in practice small, and thus cannot alone counter the financial impact of the ageing. A combination of, for example, high fertility and immigration, would affect the dependency burden even more positively. A positive macroeconomic development, with high employment and return on the financial market, has a positive influence on the pension system – just as a negative macroeconomic development negatively influences the system. Theoretically, it is possible to prevent a disadvantageous demographic development directly and indirectly. However, it is not certain in practice that the direct method can be successful, why the Swedish pension system relies on indirect methods such as the automatic balance mechanism and the life expectancy denominator. It is not clear whether the pension system is politically stable, but financially its stability is guaranteed.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:liu-7331 |
Date | January 2006 |
Creators | Eklund, Sofia |
Publisher | Linköpings universitet, Ekonomiska institutionen, Ekonomiska institutionen |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0018 seconds