20 amžiaus antrojoje pusėje ypač suaktyvėjo tyrimai kalbančiojo atpažinimo ir kalbos sintezavimo srityje. Jau nuo penktojo dešimtmečio vykdomi tyrimai siekiant sukurti sistemas galinčias atpažinti šnekamąją kalbą. Ypač svarbu šioje srityje yra kokybiškai atskirti kalbos signalus. Aštuntajame dešimtmetyje buvo sukurta eilė požymių išskyrimo metodų. Svarbesni iš jų yra melų skalės kepstras, suvokimu paremta tiesinė prognozė (perceptual linear prediction), delta kepstras ir kiti.[3] Naudojant šiuolaikinę kompiuterinę įrangą, signalų atskyrimo uždavinys gerokai supaprastėja, tačiau vis tiek išlieka labai sudėtingas.
Kalbos sintezatorius yra kompiuterinė sistema, kuri gali atpažinti žmogaus balsą bet kokiame tekste. Sistema gali automatiškai sugeneruoti žmogaus balsą. Viena iš perspektyviausių balso technologijų panaudojimo sričių – įvairūs neįgaliems žmonėms skirti taikymai (akliems ir silpnaregiams, nevaikščiojantiems arba turintiems ribotas judėjimo galimybes). Balso technologijų panaudojimas dažnai yra esminis arba net vienintelis tokių žmonių integravimo į visuomenę būdas. Dar yra daugybė tokių sistemų panaudojimo sričių:
• telefoninių ryšių centrai, automatiškai aptarnaujantys telefoninius pokalbius, atpažįstantys ir suprantantys, ką skambinantis sako;
• automatinės transporto tvarkaraščių užklausimo sistemos;
• automobilio mazgų valdymo žmogaus balsu priemonės;
• nenutrūkstamos kalbos atpažinimo sistemos darbui teksto redaktoriais;
Kalbos signalams analizuoti bei atskirti... [toliau žr. visą tekstą] / In 20th century speech recognition and synthesis became very important part of science. In last 50 years were a lot of researches in speech recognition. And for the moment there are many systems for speech recognition and synthesis for popular European languages, such as French, English, Germanic languages. One of the most important benefits of this is for disabled people to make their life more comfortable and adopt them to normal life, to create new interfaces and possibility to use personal computers for them.
For Lithuanian language need researches, because of our language unique. An aim of research is a spectrum of Lithuanian consonants. Main method is linear prediction is used for finding formants. There are some main methods for speech signals analysis: linear prediction, Furier transformation, cepstral analysis. For linear prediction are several different algorithms. We used Burg algorithm for finding formants. In this research paper records of words were annotated and analyzed by PRAAT software. Formant movement obtained with same program. Obtained data of research was processed with MATLAB 6.5 software. All consonants were divided to groups, such as voiced and unvoiced, semivowels, plosives and fricatives. In our research was analyzed influence of vowels following after consonant. Obtained data is useful for increasing quality in speech recognition and synthesis.
Paper includes:
1. Speech generation analysis.
2. Spectrum analysis methods.
3. Experiment methodology... [to full text]
Identifer | oai:union.ndltd.org:LABT_ETD/oai:elaba.lt:LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100903_125555-95238 |
Date | 03 September 2010 |
Creators | Šimkus, Ramūnas, Stumbras, Tomas |
Contributors | Tamošiūnas, Albertas, Daunys, Gintautas, Lauruška, Vidas, Laurutis, Vincas, Ramanauskas, Nerijus, Daubaras, Algimantas, Siauliai University |
Publisher | Lithuanian Academic Libraries Network (LABT), Siauliai University |
Source Sets | Lithuanian ETD submission system |
Language | Lithuanian |
Detected Language | Unknown |
Type | Master thesis |
Format | application/pdf |
Source | http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2010~D_20100903_125555-95238 |
Rights | Unrestricted |
Page generated in 0.0021 seconds