<p>Då en människa får avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd kan denne av olika skäl tvingas till att leva gömd. En vanlig orsak till detta är skräcken för vad som skulle kunna hända vid ett återvändande till hemlandet. Därmed väljer den avvisade en livssituation utan tillgång till olika samhälleliga rättigheter framför att vända tillbaka. Frånvaron av stödinsatser innebär ofta materiella, fysiska och psykiska konsekvenser. Hur individen hanterar dessa beror till viss del på orsaken till flykten, men också på det stöd andra människor kan ge. För att få en djupare förståelse för den gömdes situation, utformades syftet att undersöka vilka faktorer som påverkar hur en flykting som lever gömd kan hantera samt skapa mening och innehåll i sin livssituation. Detta ledde till följande frågeställningar: 1) Vilka faktorer beskrivs som inflytelserika för flyktingens förmåga att hantera sin livssituation som gömd? 2) På vilket sätt inverkar dessa faktorer på flyktingens möjlighet att hantera sin vardag? 3) Hur beskrivs flyktingens stöd från det sociala nätverket och på vilket sätt bidrar detta stöd till att skapa en meningsfull tillvaro? 4) Finns det gemensamma mönster eller skildringar i respondenternas berättelser som kan vara betydelsefulla för skapandet av mening? I denna studie har en kvalitativ metod använts, innefattande semistrukturerade intervjuer med tre flyktingar som levt gömda. Intervjufrågor formulerades utifrån tolkningsramens teoretiska perspektiv om meningsskapande med grund i logoterapi, KASAM och socialt stöd. Dessa perspektiv kopplades samman varpå socialt stöd blev en viktig komponent inom logoterapin och KASAM. I resultatet framgår att praktiska omständigheter, socialt nätverk samt livsåskådning är av vikt för att en gömd flykting ska kunna skapa mening och innehåll i sitt liv. Avgörande visade sig det sociala stödet vara, främst i form av nära mellanmänskliga relationer. Detta då dessa kontakter kan erbjuda socialt, emotionellt och självstärkande stöd. För att kunna skapa mening krävs också utrymme för existentiella frågor, egna känslor samt en huvudsaklig sysselsättning. Dessa måste tillskrivas ett värde för att KASAM ska kunna uppnås.</p> / <p>When denied the right to a permanent residence permit, a refugee can, for various reasons, be forced to lead a life in hiding. A common reason for this is the fear of what awaits in the country of origin. As a result, the “denied” chooses to proceed into a life without access to any societal rights rather than return home. The lack of organized support in such a situation contributes to difficult material, physical as well as psychological consequences. The manner each individual has of handling these are highly dependent upon their reasons for fleeing, as well as the support they receive. To achieve a broader understanding of a life in hiding, the factors that influence the manner the affected refugee can handle, as well as create meaning and content in his/her situation, have been investigated. Subsequently, the following questions were asked: 1) which factors are described as significant in regards to the refugee’s ability to handle a life in hiding? 2) In which ways do these factors affect the refugee’s ability to handle his/her everyday life? 3) How is the support of the social network described, and in which ways can this support help create a meaningful existence? 4) Are there any patterns to be found in the narratives of the informants that can contribute to a meaningful existence? In this study, a qualitative method was used comprising semi-structured interviews with three refugees having lead lives in hiding. Interview questions were developed using the study’s theoretical framework, consisting of logotherapy, KASAM and social support. As these perspectives were combined, social support proved to be an important component in both logotherapy and KASAM. The study concluded that practical circumstances, a social network as well as the “outlook on life” were essential to enable the creation of meaning in the hidden individual’s life. Close relationships were demonstrated as the most vital aspect, as they offer emotional, social as well as self-strengthening support. In addition to this, personal feelings, existential questioning and a primary occupation are needed to create meaning. These must be valued as important to achieve KASAM.</p>
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA/oai:DiVA.org:oru-1776 |
Date | January 2008 |
Creators | Nilsson, Hanna, Kastberg, Eva Carina |
Publisher | Örebro University, Department of Behavioural, Social and Legal Sciences, Örebro University, Department of Behavioural, Social and Legal Sciences |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, text |
Page generated in 0.0018 seconds