Programų sistemos yra dažnai keičiamos, siekiant jas pritaikyti prie pasikeitusių reikalavimų ir dėl nuolat kintančių technologijų. Modulinė sistemos architektūra įgalina nepriklausomus dalykinius turinius realizuoti nepriklausomais ar nedaug vienas nuo kito priklausomais moduliais, kuriuos galima keisti nepriklausomai vienas nuo kito. Tačiau esamomis priemonėmis galima atskirti ne visus turinius. Kai kurie dalykiniai turiniai yra susipynę tarpusavyje ir jų negalima realizuoti savarankiškais moduliais. Šiai problemai spręsti buvo pasiūlyta nauja programų sistemų inžinerijos paradigma – aspektinė paradigma. Tačiau sistemų projektavimo technologija joje kol kas dar nėra pakankamai brandi. Vis dar nėra žinoma, kuriuos objektinio projektavimo šablonus galima panaudoti aspektinėje paradigmoje ir kaip juos transformuoti, keliant iš vienos paradigmos į kitą. Nors keliuose darbuose yra parodoma, kaip objektinių šablonų realizacijas perrašyti aspektinėmis programavimo kalbomis, nė viename iš jų šablonų transformavimo klausimai nebuvo nagrinėti sistemiškai. Šioje disertacijoje nagrinėjami grynieji aspektinio projektavimo šablonai, kurie buvo transformuoti iš objektinių projektavimo šablonų, apibrėžiama sistemiška tokio transformavimo procedūra ir analizuojamas tokių šablonų taikymas aspektiniams dalykiniams karkasams projektuoti. Atskiro atvejo analizės tyrimo metodas disertacijoje yra naudojamas, siekiant išsiaiškinti, kokį poveikį grynieji aspektiniai šablonai padaro aspektinių... [toliau žr. visą tekstą] / Software systems are permanently changed in order to meet new requirements and to adapt them to permanently changing technology. Design modularity decouples design concerns that probably can be changed and in this way facilitates further system changes. Unfortunately, some design concerns, called crosscutting concerns, cannot be modularized using traditional modularization methods and techniques. Modularization of crosscutting concerns is the research subject of the new emerging software engineering paradigm, aspect-oriented analysis and design. However, this paradigm is still not enough mature. It is still unknown, which design patterns developed in the object-oriented paradigm can be adapted for aspect-oriented paradigm and how to transform them from one paradigm to another in a systematic way. Despite the fact that some attempts have been done to solve this problem, the proposed solutions only eliminate crosscutting concerns in object-oriented design patterns, but do not generate pure aspect-oriented patterns. The thesis defines the class of object-oriented design patterns which can be transformed into pure aspect-oriented ones, proposes a systematic procedure for such transformation and investigates properties of resulting patterns from the viewpoint of their applicability in the design of aspect-oriented domain frameworks. This is the main contribution of the research work. The case study methodology has been used for the experimental research of the properties of... [to full text]
Identifer | oai:union.ndltd.org:LABT_ETD/oai:elaba.lt:LT-eLABa-0001:E.02~2012~D_20120426_161011-51510 |
Date | 26 April 2012 |
Creators | Vaira, Žilvinas |
Contributors | Dzemyda, Gintautas, Baronas, Romas, Baušys, Romualdas, Marcinkevičius, Virginijus, Šeinauskas, Rimantas, Butleris, Rimantas, Gudas, Saulius, Čaplinskas, Albertas, Vilnius University |
Publisher | Lithuanian Academic Libraries Network (LABT), Vilnius University |
Source Sets | Lithuanian ETD submission system |
Language | Lithuanian |
Detected Language | Unknown |
Type | Doctoral thesis |
Format | application/pdf |
Source | http://vddb.laba.lt/obj/LT-eLABa-0001:E.02~2012~D_20120426_161011-51510 |
Rights | Unrestricted |
Page generated in 0.0088 seconds