Amb la finalitat d'obtenir la informació necessària per a assolir l'objectiu general de la tesi, es van dissenyar tres estudis (capítols 4-6). En l'Estudi I es va determinar la seroprevalença de Salmonella i els principals factors de risc associats a aquesta infecció explotacions d'engreix d'un sistema de producció porcí. De cada granja varen recollir-se mostres de sang a l'escorxador i es va realitzar un qüestionari. Alhora es va estudiar un sistema de producció en múltiples fases amb l'objectiu de conèixer la distribució de Salmonella en cadascuna de les seves fases. En aquest estudi longitudinal es va determinar la prevalença serològica i bacteriològica de les reproductores i de garrins fills seguits al llarg de la transició i l'engreix. Els resultats obtinguts en les unitats d'engreix estudiades varen indicar una elevada presència de Salmonella. L'anàlisi de les enquestes va revelar que el maneig dels animals seguint un flux continu de producció, juntament amb el seguiment de certes pautes d'higiene i de bioseguretat que podrien anar lligades amb un elevat índex de mortalitat són factors relacionats amb un major grau de seroprevalença per Salmonella en aquestes explotacions. De l'estudi longitudinal se'n desprèn que, en aquest sistema de producció estudiat, la infecció per Salmonella dels animals té lloc principalment durant la fase d'engreix. Amb l'objectiu de valorar l'eficàcia de l'administració d'una dieta acidificada per al control de Salmonella en granges comercials d'engreix, es va portar a terme l'Estudi II. Aquest estudi va englobar dues proves experimentals. En la primera prova va administrar-se un pinso acidificat amb un 1,2% d'àcids làctic i fòrmic (50%:50%) durant tot el període d'engreix dels animals. En el segon experiment, realitzat en dues granges, va reduir-se la dosi d'inclusió dels àcids (0,8%) i es va escurçar el seu període d'administració (últimes 7-8 setmanes de l'engreix). En la primera prova, l'addició d'àcids a la dieta va resultar en una menor proporció d'animals portadors de Salmonella en ganglis limfàtics a l'edat de sacrifici. En el segon experiment, la dieta acidificada va resultar efectiva per a reduir els nivells de seroprevalença de Salmonella dels animals a l'escorxador, tot i que només va tenir un efecte parcial en la reducció del nombre de porcs portadors en budell o en ganglis. Finalment, a l'Estudi III es va determinar la freqüència, la distribució i els circuits de la contaminació per Salmonella en tres escorxadors de porcí. Es varen recollir diverses mostres de l'ambient de l'escorxador i dels animals sacrificats (contingut rectal i hisops de les mateixes canals en diferents etapes de l'escorxador). Aquest mostreig es va repetir en quatre dies diferents i, en un mateix dia, es miraven tres moments separats de mostreig. Van aïllar-se salmonel·les en diferents mostres de l'ambient de tots tres escorxadors i, fins i tot, abans de l'inici de la jornada de treball. Tot i que el nivell de contaminació va diferir considerablement entre escorxadors i guardava una relació directa amb la proporció d'animals positius que rebia l'escorxador, els corrals d'espera i l'àrea d'evisceració van ser els punts més contaminats en tots tres casos. En concret, l'evisceració va ser l'etapa a partir de la qual s'observà un major increment en el nombre de canals contaminades i de fet, només un 15% de les canals positives resultaren contaminades amb el mateix serotip del qual l'animal n'era portador. Aquests resultats accentuen la importància que té l'ambient de l'escorxador en la contaminació final de les canals i evidencien la presència de complexos cicles de contaminació que al mateix temps guardarien relació amb la pressió d'animals positius processats a l'escorxador. / To achieve the main objective of the present thesis, a number of studies were planned and conducted (chapters 4-6). In Study I, the seroprevalence of Salmonella and the risk factors associated with the ocurrence of Salmonella in finishing herds of a swine producing company were determined. For each finishing herd, blood samples were collected and a questionnaire was fulfilled. Furthermore, the dynamics of Salmonella in a multiple-site-swine production of this company was also investigated in a longitudinal study. For this, serological and bacteriological prevalence was determined for sows and for its offspring (40 piglets) that was followed all through the nursery and finishing period. The results of this study showed that all but one of the farms had seropositive animals. The logistic regression analysis showed that a continuous flow system and the implementation of hygienic and biosecurity measures are probably related with the within farm dissemination of the infection. Also, farms with mortality rates above the median had higher prevalences. Regarding the dynamics of Salmonella, the dissemination of the infection occurred mainly during the fattening phase. In a second part, now on, Study II, the efficacy of feeding strategies to control Salmonella in fattening units was evaluated. This study consisted initially of a trial in which a commercial feed added with 1.2% of lactic and formic acid (50%:50%) was administered during the whole fattening period. In a second experiment, carried out in two herds, the doses were reduced by one third (final concentration 0.8%; 0.4% lactic acid and 0.4% formic acid) and the period of administration was reduced to the last 8-9 weeks of the fattening period. The addition of 1.2% of acids in feed resulted in a lower proportion of Salmonella carriers (mesenteric lymph nodes) reaching the slaughterhouse. In the second experiment, the acidified feed (0.8%) was effective to reduce Salmonella seroprevalence in age-market pigs, although the reduction in the proportion of carriers either in mesenteric lymph nodes or in faeces was only seen in one of the herds. A third study, Study III, was then carried out to ascertain the frequency, distribution and sources of Salmonella contaminations in three commercial pig abattoirs. Samples from the slaughterhouse environment and from slaughtered animals (rectal contents and from the same pigs, swabs of carcasses at the three process stages). This sampling was repeated in four different days. Within each given sampling day, samples were collected at three separate times. Salmonella was isolated in different environmental samples from all three slaughterhouses even before the beginning of the slaughtering process. Although contamination levels differed between slaughterhouses and were related with the proportion of positive animals entering in the slaughterhouse, lairage and the evisceration areas were the most contaminated points in all abattoirs. In particular, evisceration was the stage from which carcass contamination increased considerably. Only about 15% of the positive carcasses were contaminated with the same serotype isolated from the corresponding carrier pig. These results highlight the importance of slaughterhouse environment in carcass contamination and show the presence of complex environmental contamination cycles which depend at the same time, on the input of infected pigs entering the slaughterline. Taking together, our results indicate that the reduction of the presence of Salmonella in carcass needs the improvement of hygienic procedures at slaughterhouse and the reduction in the prevalence of carrier pigs.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UAB/oai:www.tdx.cat:10803/5685 |
Date | 29 May 2007 |
Creators | Creus Gibert, Eva |
Contributors | Mateu, Enric M., Pérez Hernández, José Francisco, Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Ciència Animal i dels Aliments |
Publisher | Universitat Autònoma de Barcelona |
Source Sets | Universitat Autònoma de Barcelona |
Language | Catalan |
Detected Language | English |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs., info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0016 seconds