Landstingen är organisationer i utveckling. Till följd av ökat krav från samhället på bland annat effektivare vård har förändringar skett inom sjukvården den senaste tiden. Syftet med nya reformer inom vårdsektorn och tillika landstingen har varit decentralisering, ett stärkt ledarskap samt målstyrning. Ett populärt verktyg för detta ändamål är idag det balanserade styrkortet som lanserades i början av 1990-talet av två amerikaner, Kaplan och Norton. Värmlands landsting har, liksom många andra landsting i Sverige, beaktat fördelarna med managementmodellen och målsättningen med att implementera verktyget i alla sina enheter kommer att äga rum under de närmaste verksamhetsåren. Sista kvartalet 2005 påbörjades implementeringen av det balanserade styrkortet på den enhet av Värmlands landsting som vi baserar vår uppsats på, Kronoparkens vårdcentral i Karlstad. Implementeringsarbetet inom denna enhet har delats in i tre olika faser där den första fasen innebar att ta fram mål och mått som ansågs viktiga att mäta i verksamhetens olika delar. I slutet av första fasen kontaktades Karlstads universitet av verksamhetschefen på Kronoparkens vårdcentral för att få hjälp med utvärdering och uppföljning. Vårt syfte med denna uppsats är att belysa för- och nackdelar med arbetet under implementeringens första fas av det balanserade styrkortet på Kronoparkens vårdcentral. Genom att belysa dessa kan modifieringar av implementeringsprocessen göras för att gynna eller motverka eventuella för- och nackdelar under det fortsatta arbetet med verktyget. Undersökningen utgår från sekundärdata vi tillhandahöll av verksamhetschefen på vårdcentralen, däribland styrkorten för Värmlands landsting och styrkortet för Kronoparkens vårdcentral. Våra primärdata baseras på kvalitativa undersökningar i form av gruppintervjuer med medarbetarna samt en individuell intervju med verksamhetschefen. Genom denna undersökning ville vi få en insikt i respondenternas syn på implementering och eventuella för- och nackdelar som de har upplevt. Kronoparkens vårdcentral har kommit en bra bit på den långa vägen till att nå en framgångsrik implementering av det balanserade styrkortet. Medarbetarna överlag har en positiv syn på initiativet till förändring, vilket kan gynna ett fortsatt arbete med verktyget. För att bibehålla den positiva synen som respondenterna upplever anser vi att ledningen bör bevisa att verktyget inte bara är ett i mängden utan att det är något bestående. Förutom detta kan en kontinuerlig uppföljning och en helhetsbild exempelvis i form av ett flödesschema av vägen till målen klargöra att det är ett långsiktigt verktyg som inte ger resultat över en natt.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kau-635 |
Date | January 2007 |
Creators | Svärd, Ann-Charlotte, Nilsson, Anna, Nilsson, Lovisa |
Publisher | Karlstads universitet, Fakulteten för ekonomi, kommunikation och IT, Karlstads universitet, Fakulteten för ekonomi, kommunikation och IT, Karlstads universitet, Fakulteten för ekonomi, kommunikation och IT |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0013 seconds