El tema principal d’aquesta tesi és considerar la noció sinojaponesa del Ki en la filosofia de Yasuo Yuasa com a fil conductor per a la seva recerca antropològica i el seu camí vers la transcendència.
Calia constatar que l’aportació de Yuasa és principalment la seva determinació del lloc del Ki en la corporalitat i, per tal de fer-ho, centrar en aquest punt el tema de la present tesi.
Aquesta tesi està dividida en sis capítols:
En el primer capítol, tractem de Yasuo Yuasa en la seva circumstància, vida i pensament i, el seu influx i el desenvolupament del seu pensament en alguns autors actuals.
En el segon capítol, abordem com Yuasa ha arribat a tenir la idea del Ki com a clau de la unitat corpòria-espiritual i l’obertura a la transcendència, mitjançant un recorregut per la seva obra. Al llarg de tota la seva obra, podem trobar les preguntes radicals sobre sí mateix, sobre el món, sobre l’origen que els transcendeix. Yuasa les anomena Ethos, els corrents filosòfics espirituals latents i fonamentals en el fons de cada tradició i cultura.
En el tercer capítol, tractem una visió de conjunt al voltant de la noció del Ki i la tradició de pensament que l’acompanya per tal d’introduir el seu sentit i les seves funciones fonamentals. Per això, pretenem analitzar-la tant des de la perspectiva del seu sentit etimològic i de llurs diverses accepcions en l’ús del llenguatge, com des del punt de vista històric i de llurs diverses dimensions.
En el quart capítol, considerem l’aspecte de l’ésser humà com a unitat cos-ment i el seu doble caràcter; ésser immanent i transcendent del món. En abordar la qüestió de la transcendència i de la immanència en la filosofia existencial que es troba en els filòsofs moderns japonesos, Yuasa sent la necessitat de remuntar-se a l’ontologia en la tradició occidental com ara la de Sant Tomàs. La forma d’aquest pensament ontològic (o metafísic) té uns aspectes universals i equivalents amb el pensament tradicional d’Orient que es troba en el fons de la filosofia existencial en la modernitat japonesa. A partir d’aquesta base, en el cinquè capítol, intentem analitzar si existeix la pregunta vers la transcendència en la tradició oriental, especialment la tradició xinesa japonesa representada per Yuasa. Yuasa té en compte la unitat corpòria-espiritual com a obertura a la pregunta vers la transcendència. La clau d’aquesta unitat és el Ki, el qual, segons Yuasa, és el flux que té una funció fisiològica i psicològica, així com també una funció espiritual, que fa connectar a l’ésser humà amb el món exterior. La idea del Ki ens fa abastar la visió de l’ésser humà al llarg de la història del pensament científic i antropològic i religiós o espiritual. Per això, intentarem analitzar la noció del Ki des de tres perspectives: científica, antropològica i espiritual.
En el sisè capítol, finalment, tractem la pràctica del shugyô la qual té un sentit molt important a fi de poder considerar la teoria oriental de la unitat cos-ment i és una clau per tal de comprendre la transcendència en la tradició oriental. El shugyô indica l’ascesi, la pràctica o la formació del cultiu d’un mateix. Dins el concepte del shugyô Yuasa distingeix entre la praxi exterior (preceptes sîla) i la praxi interior (contemplació samâdhi). Ens fixem especialment en la praxi interior que és l’activitat que s’orienta cap a la pròpia interioritat de l’ésser humà, el significat del qual és equivalent a la vida contemplativa en el terme occidental. / El tema principal de esta tesis es considerar la noción chino-japonesa del Ki en la filosofía de Yasuo Yuasa como hilo conductor para su búsqueda antropológica y su camino hacia la trascendencia.
Había que constatar que la aportación de Yuasa es principalmente su determinación del puesto del Ki en la corporalidad y, para ello, centrar en este punto el tema de la presente tesis.
Esta tesis está dividida en seis capítulos:
En el primer capítulo, tratamos acerca de Yasuo Yuasa en su circunstancia, vida y pensamiento y, el influjo y el desarrollo de su pensamiento en algunos autores actuales.
En el segundo capítulo, abordamos sobre cómo Yuasa ha llegado a tener la idea del Ki como clave de la unidad corpóreo espiritual y apertura a la trascendencia, mediante el recorrido por su obra. A lo largo de toda su obra, podemos encontrar las preguntas radicales sobre sí mismo, sobre el mundo, sobre el origen que los trasciende. Yuasa las llama Ethos, las corrientes filosóficas espirituales latentes y fundamentales en el fondo de cada tradición y cultura.
En el tercer capítulo, tratamos una visión de conjunto acerca de la noción del Ki y la tradición de pensamiento que la acompaña para introducir su sentido y sus funciones fundamentales. Por ello, pretendemos analizarla tanto desde la perspectiva de su sentido etimológico y sus diversas acepciones en el uso del lenguaje, como desde el punto de vista histórico y de sus diversas dimensiones.
En el cuarto capítulo, consideramos el aspecto del ser humano como unidad cuerpo-mente y su doble carácter; ser inmanente y trascendente del mundo. Al abordar la cuestión de la trascendencia y de la inmanencia en la filosofía existencial que se encuentra en los filósofos modernos japoneses, Yuasa siente la necesidad de remontarse a la ontología medieval en la tradición occidental como la de Santo Tomas. La forma de este pensamiento ontológico (o metafísico) tiene unos aspectos universales y equivalentes con el pensamiento tradicional de Oriente que se encuentra en el fondo de la filosofía existencial en la modernidad japonesa.
A partir de esta base, en el quinto capítulo, intentamos analizar si existe la pregunta hacia la trascendencia en la tradición oriental, especialmente la tradición china japonesa representado por Yuasa. Yuasa tiene en cuenta la unidad corpóreo espiritual como apertura a la pregunta hacia la trascendencia. La clave de esta unidad es el Ki, que según Yuasa, es el flujo que tiene una función fisiológica y psicológica, así como también una función espiritual, que hace conectar al ser humano con el mundo exterior. La idea del Ki nos hace abarcar la visión del ser humano a lo largo de la historia del pensamiento científico y antropológico y religioso o espiritual. Por ello, intentaremos analizar la noción del Ki desde tres perspectivas: científica, antropológica y espiritual.
En el sexto capítulo, finalmente, tratamos la práctica del shugyô que tiene un sentido muy importante para poder considerar la teoría oriental de la unidad cuerpo-mente y es una clave para comprender la trascendencia en la tradición oriental. El shugyô indica la ascesis, la práctica o la formación del autocultivo. Dentro del concepto del shugyô Yuasa distingue entre la praxis exterior (preceptos sîla) y la praxis interior (contemplación samâdhi). Nos fijamos especialmente en la praxis interior que es la actividad que se orienta hacia la propia interioridad del ser humano, cuyo significado es equivalente a la vida contemplativa en el término occidental. / The main purpose of this dissertation is to study the Chino-Japanese thought about Ki in the philosophy of Yuasa as a key for his anthropological search and as a way toward transcendance.
We had to clarify the contribution of Yuasa to both the anthropological and the metaphysical question. The main contribution of Yuasa to this problem is the determination of the role of Ki within the Mind-Body theory. That is why we had to focus our research upon this point as the main subject of our dissertation.
Our research follows the steps of the following chapters:
In the first chapter we present the thought of Yuasa within the context of his biographical circumstances, as well as the influence of further developments of his thought in other contemporary thinkers.
In the second chapter we go through the whole complete works of Yuasa in order to find the development of his thought about Ki and the way he has arrived to the conclusion of setting the idea of Ki as the leading thread to grasp both the Mind-body unity and the openness toward transcendence.
Throughout his work we find him seeking to answer the basic questions about himself, about the world and about the tarscendental origins of both the human being and the cosmos. Yuasa sees these basic questions as the Ethos of the philosophical and spiritual currents in the bottom of each tradition and culture.
In the third chapter we present an overall view about the idea of Ki and the tradition of thought developed around this fundamental concept of Eastern philosophy, trying to show its meaning and its role for the understanding of both the human being and the cosmos. For that purpose we analyse the notion of Ki from the viewpoint of its etimological, historical and other dimensions.
In the fourth chapter we deal with the Mind-body unity of the human being and the two characteristics of his way of being in the world, namely, inmanence and transcendance. Yuasa studied the problem of inmanence and transcendence in the existential philosophy of the modern Japanese thinkers, and the roots of their thought in the Eastern tradition. Then, in order to compare them with Western thought, he felt the need to seek the roots of contemporary existential Western philosophy in the tradition of ontology in the Middle Age, as in Thomas Aquinas. Yuasa arrived at the conclusion that this ontological (or metaphysical thinking) has some universal aspects which can be related to the traditional Eastern thought as we find it within the existential philosophy of some modern Japanese thinkers.
Taking into account this comparative approach, we ask in our analysis of the fifth chapter, whether the question toward transcendence can be found in the Eastern tradition, especially in the tradition represented by Yuasa.
Yuasa gives a great importance to the unity of mind and body as a key toward the question about transcendence. The key of the Mind and body unity is, according to Yuasa, the Ki, which plays not only a physiological and psychological role, but also an spiritual one in order to connect the human being with the world outside.
The idea of Ki helps us to reach an overall perspective about human being along the history of anthropological, scientific, and religious or spiritual thought. Therefore, it was important for us to analyse the notion of Ki from the viewpoint of its three main dimensions, namely, scientific, anthropological and spiritual dimensions.
Finally, in the sixth chapter we deal with the practice of shugyô or cultivation, which has a very important meaning for the understanding of the Eastern Mind-Body theory, and which is a key for the understanding of transcendence in that tradition. The meaning of shugyô points to ascesis or practices of self-cultivation. Within the concept of shugyô Yuasa makes a distinction between external practices (precepts, sîla) and internal practices (contemplation samâdhi). We concentrate our analysis in the internal practices, orientated toward the interiority of the human being. These practices can be related to the Western tradition of contemplative life.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_URL/oai:www.tdx.cat:10803/80061 |
Date | 27 March 2012 |
Creators | Kuwano, Moe |
Contributors | Martínez Porcell, Joan, Universitat Ramon Llull. FEFC - Filosofia Teorètica i d'Història de la Filosofia i de la Ciència |
Publisher | Universitat Ramon Llull |
Source Sets | Universitat Ramon Llull |
Language | Spanish |
Detected Language | Spanish |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | 285 p., application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs. |
Page generated in 0.0399 seconds