Spelling suggestions: "subject:"migració i immigrant"" "subject:"migració i immigrante""
1 |
Redes sociales, comunicación y procesos de movilidad y asentamiento de los emigrantes magrebíes en Alicante: 1985-1995González Escudero, Elena 03 March 2000 (has links)
En esta tesis se han analizado las redes de relaciones sociales que enlazan a los emigrantes magrebíes entre sí, con las personas que permanecen en las localidades de origen y con la población asentada en el lugar donde emigran, y la circulación de la información entre unas y otras redes. El objetivo era averiguar cómo, a partir de su entorno social inmediato, se relacionan estos emigrantes con la generalidad de las instituciones, en sociedad, y la influencia de los medios de comunicación social en el proceso. Planteamos una hipótesis general:La formación y la naturaleza de las redes de comunicación que vinculan a quienes emigran entre sí y a éstos con las poblaciones asentadas en la región donde emigran es un factor determinante en el proceso migratorio y en el asentamiento. Las leyes, los medios de comunicación de masas, no consiguen detener los procesos migratorios, cortar las redes que traspasan sus circunscripciones, pero actúan generando fronteras sociales de marginación/integración.Exploramos la hipótesis mediante un método que combina fuentes documentales y fuentes orales. Se situaron estos movimientos de población en el contexto de las redes de relaciones informales y formales de los individuos que emigran, para ver cómo, a partir de ellas, se relacionan estas personas con las instituciones, contemplando también, en dicho marco, el papel de los medios de comunicación convencionales, en especial la prensa. La investigación se apoyó en la realización de historias de vida de mujeres y hombres marroquíes y argelinos que emigraron a Alicante entre 1985 y 1995. Las historias se vieron complementadas con entrevistas a líderes de la comunidad y otros agentes sociales y la explotación de fuentes variadas de información estadística y sociodemográfica. El trabajo incluye un análisis sobre la imagen de la inmigración y los emigrantes musulmanes durante el periodo estudiado en el diario local más difundido en Alicante. La investigación demostró cómo, aunque las redes de relaciones que construyen estas personas ejercen un papel fundamental en la emigración y el asentamiento, tropiezan con una serie de barreras jurídicas, laborales, sociales y culturales que dificultan la comunicación entre comunidades y la movilidad social de individuos y grupos, en un proceso de segregación que, en lugar de remitir, se fue acentuando entre 1985 y 1995 en el colectivo sujeto de estudio. Mientras las medidas legales y policiales delimitan las fronteras políticas, los medios de comunicación, como es el caso del periódico Información, colaboran a acentuar las fronteras sociales. Las redes de relaciones interpersonales que tejen los inmigrantes desde los países de origen hasta los lugares en los que encuentran medios de vida, aunque traspasan las fronteras estatales, tropiezan con esas otras, de carácter legal y social, que definen su posición en situaciones de marginación/integración social. Sin embargo, la vinculación de los emigrantes a las redes interpersonales que entrelazan sus itinerarios, desde sus lugares de procedencia hasta su ubicación y expectativas, favorece que, a pesar de su posición en situaciones de marginación, no se produzcan fracturas sociales profundas en las sociedades a las que se incorporan. / In this thesis, social relation networks connecting Maghreb emigrants among them, and with the people who stay in the origin towns and with the population settled in the place they emigrate to, and the dissemination of information among those networks are analysed. The aim was to find out how these emigrants establish relationships with the general institutions, in the society, starting from its immediate social environment, and the influence of social mass media in such a process. A general hypothesis was raised:The creation and the nature of communication networks connecting those people who emigrate, among themselves and also with the populations settled in the area they emigrate to is a determining factor in the migrating and settlement process. The regulations and mass media are not successful in stopping migrating processes, in cutting the networks going through its circumscriptions, but they create social borders of alienation/integration.We explored the hypothesis by means of a method combining documentary and oral sources. These population movements were located in the context of the informal and formal relationship networks of the emigrants in order to analyse how these people establish relationships with institutions starting form these networks, also paying attention to the role of conventional mass media, particularly the papers in this framework. The research was supported in the realization of life histories of Algerian and Maghreb women and men who emigrated to Alicante between 1985 and 1995.The histories were complemented by interviews to community leaders and other social agents and the use of varied sources of statistic and sociodemographic information. The paper entails an analysis of the immigration and Moslem emigrants image in the period under study in the local paper with the highest circulation in Alicante. The research showed that, though the relationship networks these people establish have an essential role in emigration and settlement, they encounter a series of legal, labour, social and cultural barriers. Such barriers make the communication among communities and the social mobility of individuals and groups more difficult in a segregation process, which instead of slackening, became more and more pronounced between 1985 and 1995 in the group under study. Whereas legal and police measures delimit political borders, mass media, such as the Información newspaper help to stress social borders. The interpersonal relationship networks created by immigrants from their origin countries to the places where they find means to live on, though they go through national borders, encounter these legal and social borders, which define their position in social alienation/integration situations. Nonetheless, the connection of emigrants to interpersonal networks linking their itineraries, from their origin locations to their situation and expectations, contributes to the fact that deep social divisions do not take place in the societies they are incorporated into, in spite of being in a alienation position.
|
2 |
La Utilització dels serveis d'atenció primària a la Regió Sanitària Girona i els seus condicionants demogràfics, econòmics i socialsVall-llosera Casanovas, Laura 08 March 2010 (has links)
El percentatge de població immigrant a l'estat espanyol oscil·la al voltant d'un 14%. Les característiques sociodemogràfiques d'aquests col·lectius nouvinguts ha suposat una alteració en la utilització dels recursos públics (sanitat o educació). Si pretenem garantir l'equitat en la prestació d'aquests serveis, cal identificar els factors que influeixen en la seva utilització. Definim i comparem el perfil demogràfic, socioeconòmic, de morbiditat atesa i d'utilització dels serveis sanitaris d'atenció primària pels usuaris immigrants i autòctons de la Regió Sanitaria Girona. Alhora, determinem quins d'aquests factors influeixen en l'accés i en l'ús d'aquests serveis. Les dades analitzades provenen d'un qüestionari administrat a una mostra d'usuaris dels serveis d'atenció primària de la Regió Sanitària Girona durant l'any 2006 i dels registres mèdics de l'Institut Català de la Salut. Les comparacions demogràfiques, socieconòmiques, de morbiditat atesa i utilització dels serveis sanitaris entre immigrants i autòctons es realitzen a través de contrastos paramètrics i no paramètrics. La identificació dels factors que influeixen en el primer contacte i en la freqüentació dels serveis d'atenció primària, es formula mitjançant l'especificació d'un model en dues parts. Els resultats evidencien l'existència de diferències demogràfiques, socioeconòmiques, culturals i d'estat de salut entre immigrants i autòctons. La modelització dels factors que intervenen en l'accés i freqüentació dels serveis d'atenció primària ens indica que realitzar el primer contacte amb els serveis de salut només es veu influenciat per factors relacionats amb la morbiditat. En canvi, una major o menor freqüentació depèn tant de factors relacionats amb la pròpia salut com dels elements socioeconòmics i demogràfics abans esmentats. Addicionalment, l'anàlisi fa evident no es pot considerar el col·lectiu d'immigrants com un tot homogeni, doncs l'origen de l'usuari és un element clau a l'hora de determinar diferents intensitats en l'accés i freqüentació. / The proportion of immigrants in Spain ranges around 14%. Sociodemographic characteristics of these newcomer's groups has meant an alteration in the use of public resources (health or education). If we want to ensure equity in the provision of these services, we must identify the factors that influence their use. We have defined and we have compared demographic profile, socioeconomic status, morbidity and the utilization of primary health care services for immigrant and native users in Girona Health Region. Likewise, we have determined which of these factors influence into the access and into the use of these services. The data come from a questionnaire administered to a sample of users of primary health cares services in Girona Health Region during 2006, and from the medical records of the Catalan Health Institute. Comparisons of demographic, socioeconomic, morbidity and health care services utilization between immigrants and natives are performed through parametric and nonparametric contrasts. The identification of factors that influence into the initial contact and into the frequency of primary care services utilization is formulated by specifying a model in two parts. The results show the existence of differences in demographic, socioeconomic, cultural and health status between immigrants and natives. The modeling of factors that affect access and frequency of primary health care services shows that make the first contact with health services is influenced only by factors related to morbidity. In contrast, a greater or lesser frequency depends on both their own health-related factors such as socioeconomic and demographic elements mentioned above. Additionally, the analysis evidences that immigrants are not an homogeneous collective, so the user origin is a key element in determining access to different intensities and frequency.
|
Page generated in 0.056 seconds