Spelling suggestions: "subject:"livsgnista"" "subject:"livsgnistan""
1 |
Självskattad hälsa, livsgnista och livstillfredsställelse hos äldre personer / Subjective health, Morale and Life satisfaction in the elderlyKemppainen, Rebecka, Almevall, Albin January 2017 (has links)
Andelen äldre i samhället ökar. Med åldrandet följer nedsatt fysisk förmåga, förändrade socialt nätverk och ökad sjukdomsförekomst vilket kan påverka hälsan. Hälsa som en subjektiv upplevelse utgörs av flera dimensioner av välbefinnande där livstillfredsställelse är en dem. Syftet med studien var att beskriva självskattad hälsa, livstillfredsställelse och dess förändring över tid, samt livsgnista hos personer över 80 år. Metoden som användes var en longitudinell skattning av upplevd hälsa samt livsgnista år 1999 och 2017 hos 10 personer över 80 år. Semistrukturerade intervjuer med samma 10 personer genomfördes avseende deras upplevelse av livstillfredsställelse idag samt för 20 år sedan Resultatet visade att livsgnistan hos de flesta av deltagarna var hög. Självskattad hälsa hade sjunkit sedan 1999 för flertalet, ingen av deltagarna skattade sin hälsa som förbättrad men inte heller skattade någon sin hälsa som dålig. Tre av deltagarna skattade sin hälsa som mycket bra. Intervjuerna resulterade i beskrivningar av livstillfredsställelse idag och för 20 år sedan där tre kategorier i vardera tidsaspekten identifierades. Livstillfredsställelse idag utgjordes av kategorierna: acceptans för hur livet är idag, mening med tillvaron och konsekvenser av åldrandet. Livstillfredsställelse för 20 år sedan utgjordes av kategorierna: livet gick sin gilla gång, saker som berikade livet samt hälsa och sammanhang. Slutsatser som kan dras av denna studie är att de äldre upplever livstillfredsställelse och hög livsgnista. Det finns en tendens att högre skattad hälsa är kopplat till högre livsgnista. Skattad hälsa samt faktorer som bidrar till livstillfredsställelse förändras över tid i samband åldrande. Det finns förutsättningar för de äldre att uppleva hög nivå av livstillfredsställelse trots de konsekvenser som åldrandet kan ha på hälsan. Det är av vikt för distriktssköterskor att bedöma äldre personers subjektiva hälsa. Detta för att kunna planera vårdinsatser på ett sätt som ger de bästa förutsättningarna för denna aspekt av hälsa samt en personcentrering av vården.
|
Page generated in 0.0334 seconds