Spelling suggestions: "subject:"medicina preventiva i salut pública"" "subject:"medicina preventiva i salut ública""
1 |
Ús de fàrmacs antidepressius i antipsicòtics per part de la població immigrant i autòctona de la regió sanitària de Lleida. Anàlisi de les desigualtats en l’exposició i en l’adherència al tractamentCruz Esteve, María Inés 23 April 2012 (has links)
L'estrès i el dol associats a la migració, així com la manca d'equitat en l'accés als serveis sanitaris influeixen negativament en la salut mental. Aquesta tesi té com objectiu determinar si l'exposició i l'adherència a antidepressius i antipsicòtics és diferent entre autòctons i immigrants d'una regió espanyola.
S'han realitzat quatre estudis entre 2007 i 2009 a partir de les dispensacions de fàrmacs a la població de la regió.
Tots els grups immigrants reben menys antidepressius i antipsicòtics que la població autòctona d'igual edat i sexe, amb diferències entre grups. El risc relatiu d'abandonament dels antidepressius és un 28% major en els immigrants; el 36,8% abandona el primer mes i només el 29,5% manté una bona adherència, davant el 38,8% dels autòctons. L'adherència als antipsicòtics és bona en el 19,1% dels immigrants i el 40,4% dels autòctons.
Les diferències trobades indiquen la necessitat d'aprofundir en les causes per establir les polítiques d'actuació necessàries. / El estrés y el duelo asociados a la migración y la falta de equidad en el acceso a los servicios sanitarios influyen negativamente en la salud mental. El objetivo de esta tesis es determinar si la exposición a antidepresivos y antipsicóticos es diferente entre inmigrantes y autóctonos de una región española.
Se realizaron cuatro estudios entre 2007 y 2009 a partir de las dispensaciones de fármacos.
Todos los grupos inmigrantes recibieron menos antidepresivos y antipsicóticos que la población autóctona de igual edad y sexo, con diferencias entre grupos. El riesgo relativo de abandono de los antidepresivos fue un 28% mayor en los inmigrantes; el 36,8% abandonó durante el primer mes y solo el 29,5% mantuvo una buena adherencia, frente al 38,8% de autóctonos. La adherencia a antipsicóticos fue del 19,1% y 40,4% para inmigrantes y autóctonos respectivamente.
Las diferencias encontradas indican la necesidad de profundizar en las causas para establecer las políticas de actuación adecuadas. / Immigration is a stressful process and a risk factor for mental illness. Inequality in health care access can worsen this situation. The aim of this study is to determine if there are differences between immigrants and non-immigrants in the use of and compliance with antidepressant and antipsychotic treatment in a Spanish region.
It includes four studies on pharmaceutical dispensing done between 2007 and 2009.
All immigrant groups have lower antidepressant and antipsychotic consumption than the native population of the same age and sex, with differences between groups. The relative risk of abandoning treatment is 28% higher in immigrants; 36,8% filled only one prescription and 29,5% presented good compliance compared with 38,8% of natives. Antipsychotic adherence was appropriate for 19,1% of immigrants and 40,4% of native.
More research is needed to understand the causes of these differences and to ensure adequate access and use of mental health services.
|
2 |
Incidència i factors de risc associats a l'exacerbació, ingrés hospitalari i mortalitat de la malaltia pulmonar obstructiva crònica i determinació de les efectivitats de les vacunacions antigripal i antipneumocòccica 23VMontserrat i Capdevila, Josep 29 October 2015 (has links)
INTRODUCCIÓ
La MPOC és una patologia amb una elevada morbimortalitat. L’exacerbació és freqüent en
la història natural de la malaltia i s’associa a una declinació irreversible de la capacitat
pulmonar, a una pitjor qualitat de vida i a una disminució en la supervivència. L’objectiu de
la tesi va ser estudiar la incidència i els factors de risc associats a l’exacerbació de la MPOC
i determinar les efectivitats de les vacunacions antigripal i antipneumocòccica 23V.
METODOLOGIA
Es van realitzar quatre estudis observacionals: el primer va ser prospectiu i els tres següents
retrospectius. El segon i el tercer estan fets en base a la mateixa població (2.501 malalts
MPOC de la Regió Sanitària de Lleida). El primer en base a una mostra de 512 pacients
diagnosticats de l’ABS Pla d’Urgell i el quart emprant una mostra de 1.323 de la mateixa
ABS. Les variables depenents van ser la exacerbació, l’ingrés hospitalari i la mort. La resta
de les variables recollides foren: demogràfiques, paràmetres espiromètrics, gravetat
(GOLD), hàbit tabàquic, antecedent d’exacerbació, vacunacions (antigripal i
antipneumocòccica 23V), comorbiditat associada (Charlson), BODEx, ansietat/sd
depressiva (HAD), grau dispnea, qualitat de vida (EuroQOL 5D). A través de models de
regressió logística s’han determinat les variables associades a l’exacerbació, a l’ingrés
hospitalari i a la mortalitat global. Alhora, s’han dissenyat models score de predicció del risc.
RESULTATS
L’efectivitat de la vacunació antigripal per evitar l’ingrés per exacerbació va ser del 90,8%
durant els 3 mesos de màxima activitat gripal; i per evitar la mortalitat global, del 33%.
Tanmateix, la cobertura vacunal antigripal va ser del 55,3%, La incidència anual
d’exacerbació de la MPOC va ser del 61,7%, la d’ingrés hospitalari anual per agudització
del 10,8% i la de mortalitat global anual, del 4,2%. Es varen objectivar diferents factors
associats sent els més rellevant l’antecedent d’agudització i el d’ingrés per exacerbació.
CONCLUSIONS
La cobertura de vacunació antigripal en la població és baixa. L’efectivitat de la vacunació
antigripal és alta. L’antecedent d’exacerbació resultaria una variable clau a tenir en compte
per part del metge i que discriminaria aquells pacients amb un risc major d’exacerbació. / INTRODUCCIÓN
La EPOC es una patología con una elevada morbimortalidad. La exacerbación es frecuente
en la historia natural de la enfermedad y se asocia a una declinación irreversible de la
capacidad pulmonar, a una peor calidad de vida y a una disminución en la supervivencia. El
objetivo de la tesis fue estudiar la incidencia y los factores de riesgo asociados a la
exacerbación de la EPOC y determinar las efectividades de las vacunaciones antigripal y
antineumocócica 23V.
METODOLOGÍA
Se realizaron cuatro estudios observacionales: el primero fue prospectivo y los tres
siguientes retrospectivos. El segundo y el tercero han utilizado la misma población (2.501
enfermos EPOC de la Región Sanitaria de Lleida). El primero está realizado en base a una
muestra de 512 pacientes diagnosticados del ABS Pla d’Urgell y el cuarto utilizando una
muestra de 1.323 pacientes de la misma ABS. Las variables dependientes fueron la
exacerbación, el ingreso hospitalario y la muerte. Las demás variables recogidas fueron:
demográficas, parámetros espirométricos, gravedad (GOLD), hábito tabáquico,
antecedente de exacerbación, vacunaciones (antigripal y antineumocócica 23V),
comorbilidad asociada (Charlson), Bodex, ansiedad/sd depresiva (HAD), grado de disnea,
calidad de vida (EuroQOL 5D). A través de modelos de regresión logística se han
determinado las variables asociadas a la exacerbación, al ingreso y a la mortalidad global. Al
mismo tiempo se han diseñado modelos score de predicción del riesgo.
RESULTADOS
La efectividad de la vacunación antigripal para evitar el ingreso por exacerbación fue del
90,8% durante los 3 meses de máxima actividad gripal; y para evitar la mortalidad, del 33%.
Sin embargo, la cobertura vacunal antigripal fue del 55,3%. La incidencia anual de
exacerbación de la EPOC fue del 61,7%, la de ingreso hospitalario anual por exacerbación
del 10,8% y la de mortalidad global anual del 4,2%. Se objetivaron diferentes factores
asociados siendo los más relevantes el antecedente de agudización y el de ingreso por
exacerbación.
CONCLUSIONES
La cobertura de vacunación antigripal en la población es baja. La efectividad de la
vacunación es alta. El antecedente de exacerbación resultaría una variable clave a tener en
cuenta y que discriminaría aquellos pacientes con un riesgo mayor de exacerbación. / INTRODUCTION
COPD is a disease with high morbidity and mortality. The exacerbation is common in the
natural history of the disease, which is associated with an irreversible decline in lung
capacity, a worse quality of life and a decrease in survival. The aim of the thesis was to
study the incidence and risk factors associated with the exacerbation of COPD and to
determine the effectiveness of flu vaccinations and antipneumococcal 23v.
METHODS
Four observational studies were conducted: the first was prospective and other three were
retrospective. The second and third were carried out on the basis of the same population
(2,501 COPD patients within the Lleida Health Care Region). The first was based on a
sample of 512 patients diagnosed at the Pla d'Urgell Health Care Centre and the fourth
using a sample of 1,323 at the same centre. The dependent variables were exacerbations,
hospitalization and death. The remaining variables compiled were: demographics,
spirometric parameters, severity (GOLD), smoking habit, a history of exacerbations,
vaccination (flu and antipneumococcal 23v) associated comorbidity (Charlson) BODEx,
anxiety/depressive ds (HAD), dyspnea level and quality of life (EuroQol 5D). Using
logistic regression models we determined the variables associated with exacerbation,
hospital admission and overall mortality. At the same time, models/score have been
designed for predicting risk.
RESULTS
The effectiveness of flu vaccinations to prevent admission due to exacerbation was 90.8%
during the three months of peak flu activity; and to prevent overall mortality, 33%.
However, flu vaccination coverage was 55.3%, the annual incidence of COPD exacerbation
was 61.7%, the annual hospitalization for deterioration was 10.8% and annual global
mortality was 4.2%. We were able to interpret different factors associated with being the
most important antecedent in the intensification and exacerbation of admission.
CONCLUSIONS
Flu vaccination coverage in the population is low. The effectiveness of the flu vaccine is
high. The antecedent of exacerbation would be a key variable for the doctor to take into
account, who would differentiate between patients with an increased risk of exacerbation.
|
3 |
Evaluación del cribado mamográfico: la valoración de los resultados falsos positivos, los factores asociados, y su impacto sobre las mujeres cribadasRomán Expósito, Marta 25 June 2015 (has links)
Antecedents: El cribratge de càncer de mama mitjançant mamografia redueix la mortalitat per aquesta malaltia. Els falsos positius són l'efecte advers més freqüent del cribratge mamogràfic i redueixen la seva efectivitat. Objectius: Estimar el risc acumulat de falsos positius al llarg de la participació seqüencial de la dona en el cribratge mamogràfic, i valorar el seu impacte sobre les dones cribrades i els factors de risc associats. Avaluar la tendència temporal en les taxes de detecció de càncer de mama en el cribratge poblacional. Mètodes: Es van analitzar 4.739.498 mamografies de cribratge de 1.565.364 dones de 45 a 69 anys d'edat participants en els programes de cribratge de 8 comunitats autònomes del territori espanyol entre 1991 i 2006. Les estimacions es van obtenir mitjançant models lineals generalitzats de regressió amb efectes aleatoris. Resultats: El risc acumulat de fals positiu va ser del 20.4% (IC95%: 20.0-20.8) i d'un 1.8% (IC95%: 1.6-1.9) per falsos positius amb proves invasives. L'adherència a la segona invitació al cribratge en les dones amb i sense falsos positius previs va ser 79.3 vs. 85.3%, respectivament. El risc de detecció de càncer va ser major en dones amb falsos positius previs (OR = 1.81; 95% CI: 1.70-1.94), i va ser encara més gran en dones amb falsos positius amb proves invasives (OR = 2.69; 95% CI: 2.28 -3.16). iv) Les taxes de detecció de carcinoma ductal in situ van augmentar un 2.5% anual (95% CI: 1.3; 3.8). Les taxes de càncer invasiu es van mantenir estables. El risc acumulat de fals positiu en el programa de Noruega va ser del 20.0% (95% CI = 19.7% -20.4%), i 4.1% (95% CI = 3.9% -4.3%) per falsos positius amb proves invasives. Conclusions: Els resultats d'aquests estudis són rellevants per poder reduir els efectes adversos del cribratge mamogràfic i poder millorar la seva efectivitat. A més, permet millorar la informació proporcionada sobre els efectes adversos del cribratge a les dones participants. / Antecedentes: El cribado de cáncer de mama mediante mamografía reduce la mortalidad por esta enfermedad. Los falsos positivos son el efecto adverso más frecuente del cribado mamográfico y reducen su efectividad. Objetivos: Estimar el riesgo acumulado de falsos positivos a lo largo de la participación secuencial de la mujer en el cribado mamográfico, y valorar su impacto sobre las mujeres cribadas y los factores de riesgo asociados. Evaluar la tendencia temporal en las tasas de detección de cáncer de mama en el cribado poblacional.
Métodos: Se analizaron 4.739.498 mamografías de cribado de 1.565.364 mujeres de 45 a 69 años de edad participantes en los programas de cribado de 8 Comunidades Autónomas del territorio español entre 1991 y 2006. Las estimaciones se obtuvieron mediante modelos lineales generalizados de regresión con efectos aleatorios. Resultados: El riesgo acumulado de falso positivo fue del 20.4% (IC95%: 20.0-20.8) y de un 1.8% (IC95%: 1.6-1.9) para falsos positivos con pruebas invasivas. La adherencia a la segunda invitación al cribado en las mujeres con y sin falsos positivos previos fue 79.3 vs. 85.3%, respectivamente. El riesgo de detección de cáncer fue mayor en mujeres con falsos positivos previos (OR= 1.81; 95%CI: 1.70-1.94), y fue aún mayor en mujeres con falsos positivos con pruebas invasivas (OR= 2.69; 95%CI: 2.28-3.16). iv) Las tasas de detección de carcinoma ductal in situ aumentaron un 2.5% anual (95%CI: 1.3; 3.8). Las tasas de cáncer invasivo se mantuvieron estables. El riesgo acumulado de falso positivo en el programa de Noruega fue del 20.0% (95%CI= 19.7%-20.4%), y 4.1% (95%CI=3.9%-4.3%) para falsos positivos con pruebas invasivas. Conclusiones: Los resultados de estos estudios son relevantes para poder reducir los efectos adversos del cribado mamográfico y poder mejorar su efectividad. Además, permite mejorar la información proporcionada sobre los efectos adversos del cribado a las mujeres participantes. / Background: Mammographic breast cancer screening reduces mortality from this disease. False positive results are the most common adeverse effect of mamographic screening and they reduce the effectiveness of this practice. Aims: To estimate the cumulative risk of false positive results over 10 biennial participations in mammography screening age 50 to 69 years. To assess the factors associated with false positive results, and their impact on women screened. To assess the trends in rates of screen detected breast cancer in population-based screening. Methods: We analyzed 4.739.498 screeneing tests from 1.565.364 women 45-69 years old participating in mammographic screening in 8 different Regions of Spain, in the period 1991-2006. The estimates were obtained using generalized linear regression models with random effects. Results: The cumulative risk of false positive results was 20.4% (95%CI: 20.0-20.8) and 1.8% (95%CI: 1.6-1.9) for false positives with invasive procedures. At the second screening invitation re-attendance among women with and without a false-positive mammogram was 79.3 vs. 85.3%, respectively. The risk of cancer detection was greater in women with previous false positive results (OR= 1.81; 95% CI: 1.70-1.94), and was even higher in women with false positives with invasive procedures (OR = 2.69; 95% CI: 2.28 -3.16). iv) The detection rates of ductal carcinoma in situ increased by 2.5% per year (95% CI: 1.3; 3.8). Invasive cancer rates remained stable. The cumulative risk of false positive results in the Norwegian Breast Cancer Screening Program was 20.0% (95% CI = 19.7% -20.4%) and 4.1% (95% CI = 3.9% -4.3%) for false positives with invasive procedures.
Conclusions: The results found are specially relevant to reduce the adverse effects of mammography screening and to improve its effectiveness. It also allows to improve the information given to screened women.
|
4 |
Physical activity/physical exercise, sedentary behaviours and nutrition in children with overweight/obesity and their families. Nereu Programme / Hábitos de actividad física/ejercicio físico, sedentarismo y alimentación en niños con sobrepeso/obesidad y sus familias. Programa Nereu / Hàbits d'activitat física/exercici físic, sedentarisme i alimentació en nens amb sobrepès/obesitat i les seves famílies. Programa NereuSerra Payà, Noemí 11 December 2014 (has links)
La tesi pretén analitzar la relació entre els hàbits d'activitat física/exercici físic,
sedentarisme i alimentació en nens amb sobrepès/obesitat. En aquest sentit, s’han
redactat 5 articles on s'han estudiat els hàbits actius, les conductes sedentàries i
d'alimentació, la resposta a l'exercici físic agut al caminar a diferents pendents a nivell
energètic. S'ha portat a terme una primera avaluació del Programa Nereu i finalment
s’ha proposat l’avaluació de l'efectivitat del Programa Nereu, com a eina integral
vinculada a la salut pública en l'àmbit de l'atenció pediàtrica per al tractament del
sobrepès i l'obesitat infantil. En l’article 1.1 i 1.2, es va observar que practicar almenys
3 hores/setmana d’exercici físic es va associar amb menor prevalença de sobrepès i
millor condició física. En l’article 2, a mateixes intensitats de treball a nivell energètic i
de ventilació els valors eren superiors en els grups de nens/as amb obesitat en relació als
de sobrepès. A l’article 3, els nens van augmentar el temps dedicat a activitats de
moderada i alta intensitat i es va reduir l'IMC z-score i les conductes sedentàries.
Finalment, s'ha proposat un protocol d'estudi com a proposta de futur. / La tesis pretende analizar la relación entre los hábitos de actividad física/ejercicio físico,
sedentarismo y alimentación en niños con sobrepeso/obesidad. En este sentido, se han
redactado 5 artículos donde se han estudiado los hábitos activos, las conductas
sedentarias y de alimentación, la respuesta al ejercicio físico agudo al andar a diferentes
pendientes a nivel energético. Se ha llevado a cabo una primera evaluación del
Programa Nereu y finalmente se ha propuesto la evaluación de la efectividad del
Programa Nereu, como herramienta integral vinculada a la salud pública en el ámbito de
la atención pediátrica para el tratamiento del sobrepeso y la obesidad infantil. En el
artículo 1.1 y 1.2, se observó que practicar al menos 3 horas/semana de ejercicio físico
se asoció con menor prevalencia de sobrepeso y mejor condición física. En el artículo 2,
a mismas intensidades de trabajo a nivel energético y ventilación los valores eran
superiores en los grupos de niños/as con obesidad en relación a los de sobrepeso. En el
artículo 3, los niños aumentaron el tiempo dedicado a actividades de moderada y alta
intensidad y se redujo el IMC z-score y las conductas sedentarias. Finalmente, se ha
propuesto un protocolo de estudio como propuesta de futuro. / The porpoise of the thesis was to analyze the relation between physical activity/exercise
habits, sedentary behavior and foot intake in overweight/obesity children. In this sense,
5 articles have been written. Where, active habits, sedentary behavior or foot intake, the
response to acute physical exercise in overweight and obese children when walking at
different gradients at an energy expenditure level, an initial assessment of the Nereu
Programme have been studied. Finally, a proposal has been put forward on the Nereu
Programme as an integral tool linked to public health in the field of pediatric care in the
treatment of childhood overweight and obesity. Article 1.1 and 1.2, practice at least 3
hours/week of physical activity was associated with lower prevalence of overweight and
better physical condition. In Article 2, same intensities of work on an energetic and
ventilation values were higher in the groups of obese children compared to overweight
children. Article 3, children increased the time they spent in moderate and high intensity
activities and in contrast, BMI z-scores and sedentary behaviors were reduced. Finally,
a study protocol has been put forward as a proposal for the future.
|
Page generated in 0.0712 seconds