Spelling suggestions: "subject:"occupational therapy"" "subject:"accupational therapy""
321 |
Individens upplevelse av förändring i samband med bostadsanpassning i badrum. / The individual’s perception of changes in connection with housing adaptation measures in the bathroom.Burström, Kevin Evgeniy, Valenzuela Barlow, Juan Stephan January 2012 (has links)
No description available.
|
322 |
Rehabilitering efter stroke : Följs lokala strokeriktlinjer av arbetsterapeuter verksamma i Örebro läns kommuner? / Rehabilitation after stroke : Are occupational therapists employed in Örebro county municipalities working in compliance with local stroke guidelines?Gustafsson, Karin, Oxelgren, Johanna January 2012 (has links)
För att säkerställa god och evidensbaserad vård för personer som drabbats av stroke finns nationella strokeriktlinjer upprättade. I Örebro län har man utifrån dessa utvecklat lokala strokeriktlinjer, där den rehabiliterande fasen beskrivs mer fördjupat än i de nationella. Syfte: Att kartlägga i vilken utsträckning arbetsterapeuter verksamma i Örebro läns kommuner arbetar efter lokala strokeriktlinjer. Metod: I denna studie användes en kvantitativ design där ett webb-baserat frågeformulär skickades ut till 168 arbetsterapeuter. Nittioen av dessa besvarade formuläret (svarsfrekvens 54%). Data analyserades med deskriptiv statistik. Resultat: Nittioåtta procent angav att de inte visste eller att det inte fanns något multidisciplinärt stroketeam i deras kommun. I de fall vårdplan upprättats (n=70) av slutenvården angav 49% att det ibland eller sällan framgått vilka insatser klienten varit i behov av. Sextio procent genomförde oftast en vårdplanering i hemmet. Sjuttionio procent utförde oftast en bedömning av aktivitetsförmåga, medan mer specifik bedömning av motorisk förmåga (52%) samt kognitiv förmåga (22%) inte utfördes lika frekvent. Åttioen procent utförde oftast en bedömning av miljön, där den fysiska tillgängligheten bedömdes i högre utsträckning än den kognitiva. De åtgärder som var mest förekommande var handledning av annan personal. Kognitivt inriktade åtgärder utfördes inte lika ofta som motoriskt inriktade åtgärder. Sjuttionio procent angav att ett samarbete med logoped sällan eller aldrig funnits. Nittiotvå procent utförde oftast en utvärdering av varje åtgärd. Slutsats: Riktlinjerna följdes generellt avseende vårdplanering i hemmet, bedömningar och åtgärder. Motoriskt inriktade bedömningar och åtgärder var dock mer förekommande än kognitivt inriktade. Aktivitetsförmåga bedömdes oftast och handledning av personal var den åtgärd som de flesta deltagarna utförde. Majoriteten av de som besvarat enkäten följde riktlinjerna avseende utvärdering av varje åtgärd.
|
323 |
Att använda en elektronisk medicindosett med påminnelsefunktion. Upplevelser utifrån patient- och närståendeperspektiv / Use of an electronic medical dispenser with alarm function. Experiences from patients and their relatives’ point of viewRosshagen, Anna January 2012 (has links)
No description available.
|
324 |
Arbetsterapeuters erfarenheter av samverkan med boendestödjare : -en kvalitativ intervjustudieJonsson, Marit, Nilsson, Kristin January 2012 (has links)
No description available.
|
325 |
Rädsla för fall hos äldre - konsekvenser och arbetsterapeutiska åtgärder. : En litteraturstudieHåkansson, Evelina, Serrano Nilsson, Quenie January 2012 (has links)
Bakgrund: Att ha möjlighet att få bo kvar hemma är för äldre personer mycket viktigt. Hemmet har en central betydelse hos var och en, där personen kan känna sig trygg. Men hemmet kan vara förenat med miljörisker som ökar risken för fall. Fall är ett av de vanligaste hälsoproblemen bland äldre, och äldre personer som har fallit har en ökad rädsla för att falla igen. Rädslan att falla påverkar aktivitetsutförandet. Syfte: Att undersöka hur rädslan för att falla påverkar aktivitetsutförandet bland äldre personer. Metod: En systematisk litteraturstudie utfördes, där tio vetenskapliga artiklar med både kvantitativ och kvalitativ ansats analyserades. Resultat: Fall sågs som en situation som inte kan kontrolleras eller förebyggas. Den vanligaste rekommendationen för att förebygga fall var att ta bort mattor. Personer som har fallit är mer benägna att ta emot förslag om förändringar än de som inte har fallit tidigare. Rädslan för att falla gör att de äldre begränsar sina aktivitetsutföranden. För att kunna förebygga fall bör det tas hänsyn till personens egen upplevda rädsla. Slutsats: Badrummet, köket och trappor anses som de rum med flest risker i de äldres hem. Mattor anses även som en stor risk i hemmet. Rädslan för att falla påverkar aktivitetsutförandet på ett negativt sätt. Äldre personer ser inte alltid att förändringar i hemmet kan förebygga fall. Om rekommendationer från en arbetsterapeut följs kan riskerna för fall minska.
|
326 |
Arbetsterapeuters erfarenheter och kunskaper om förskrivning av kognitiva hjälpmedel för personer med demens / Occupational therapist’s experience of and knowledge about prescribing cognitive aids for people with dementiaMistry, Urvi, Thorin, Sofia January 2011 (has links)
Arbetets art: Uppsatsarbete omfattande 15 högskolepoäng C, inom ämnet arbetsterapi. Svensk titel: Arbetsterapeuters erfarenheter och kunskaper om förskrivning av kognitiva hjälpmedel för personer med demens. Engelsk titel: Occupational therapist’s experience of and knowledge about prescribing cognitive aids for people with dementia Författare: Urvi Mistry och Sofia Thorin Handledare: Ingvor Pettersson Datum: 2011-12-12 Antal ord: 8077 Sammanfattning: Sveriges befolkning blir allt äldre och därmed ökar även gruppen av människor som drabbas av åldersrelaterade sjukdomar, bland annat demens. Demens är en progredierande sjukdom som påverkar personens aktivitetsförmåga negativt. I tidigare undersökningar framkommer ett behov av att öka kunskapen om kognitiva hjälpmedel inom demensvården. Tekniska framsteg har öppnat nya möjligheter för personer med kognitiva funktionsnedsättningar. Syftet med studien var att undersöka vad arbetsterapeuter har för erfarenheter och kunskaper då det gäller att förskriva kognitiva hjälpmedel till personer med demens. Empirisk undersökning med en kvalitativ design användes som metod. Semistrukturerade telefonintervjuer användes som datainsamlingsmetod och en kvalitativ innehålls analys användes som verktyg för att analysera data. I resultatet framkommer det att tidiga interventioner, att personen är delaktig och att arbetet utförs i team är grundläggande förutsättningar för hur väl ett kognitivt hjälpmedel eller stöd fungerar för personen med demens. För att hitta rätt hjälpmedel eller stöd är det viktigt med observation i aktivitet. I intervjuerna framkom att detta arbete ofta bygger på arbetsterapeuternas egna erfarenheter. Anpassningar av miljön och ett bra bemötande kan fungera som ett stöd för personer med nedsatt kognitiv förmåga. På detta sätt öppnas möjligheter för personen att kunna leva ett självständigt liv samt att vardagliga aktiviteter underlättas.
|
327 |
Effects of an educational socialization program designed to improve self-efficacy and subsequent effects on decreasing loneliness and depression among people with multiple sclerosisKalina, Jennifer 20 November 2015 (has links)
<p> Objective: To examine whether an educational socialization program, Community Reintegration for Socially Isolated Patients (CRISP), improves self-efficacy and whether improved self-efficacy reduces perceptions of loneliness and depression among people with multiple sclerosis (MS). Design: This study utilized a pretest-posttest randomized experimental control group design to compare the effects of participation in the CRISP intervention program (experimental group) versus a control group who did not participate in the CRISP intervention program. Participants in the experimental group attended a combination of 12 educational and socialization groups over a 12 week duration. Participants in the control groups only received their usual medical care provided at the MS Center and did not participate in any of the CRISP programs during the twelve weeks of the study. Results: Improved self-efficacy for participants in the experimental group was significant as compared to improved self-efficacy of participants in the control group. Additionally, participants in the experimental group who demonstrated improved self-efficacy reported significantly lower perceptions of loneliness as compared to participants in the experimental group that did not improve their self-efficacy. There was no significant difference in depressive symptomatology when comparing participants in the experimental group who demonstrated improved self-efficacy and participants who did not demonstrate improved self-efficacy. Conclusion: CRISP is a promising intervention that may improve self-efficacy and reduce perceptions of loneliness for people with MS. Further research is warranted to determine the nature of the relationship between self-efficacy and depressive symptomatology in people with MS.</p>
|
328 |
Användning av tyngdtäcke och dess inverkan på sömn : En enkätstudie riktad till personer med neuropsykiatriska diagnoserAndersson, Beatrice, Vadman, Moa January 2012 (has links)
No description available.
|
329 |
Burnout and Coping Strategies Utilized by Occupational Therapists in OntarioGUPTA, SANGEETA 22 September 2010 (has links)
Introduction: Burnout is a familiar term for today’s health care professionals with emotional, psychological, physical, and social consequences for those who experience it. It leads to job dissatisfaction, low organizational commitment, absenteeism, as well as inter personal conflict in teams and patient care.
Objectives: This mixed methods study has 3 objectives:
1. To determine the levels of burnout being experienced by a sample of occupational therapists practicing in Ontario.
2. To describe the practice issues faced by participants in their day-to-day work and
3. To describe the coping strategies participants employ to maintain their practice.
Methods: A concurrent embedded mixed methods research design was used. The mixed methods design collected quantitative and qualitative data. In the first phase, 63 participants completed a survey, which collected demographic information, responses on Maslach Burnout Inventory-General Survey and Areas of Worklife Survey, and their use of coping strategies. In the second phase, focus groups and interviews with 7 occupational therapists were conducted to learn about practice issues, and coping strategies used to address the identified demands.
Results: 34.8% of the participants reported high levels of emotional exhaustion, 43.5% of the participants reported high levels of cynicism and 24.6 % report low professional efficacy. Unmanageable workload predicted 29.9% of the variance in emotional exhaustion. Rewards predict 15.5% of the variance in professional efficacy. Demands on time, lack of autonomy, lack of respect and conflict were identified as practice issues participants grapple with on a daily basis. Spending time with spouse/partner/family, maintaining balance between professional and personal lives, maintaining sense of control over work responsibilities and maintaining sense of humor were rated highly by participants as coping strategies they utilize to maintain their practice. Maintaining self awareness / self monitoring, focusing on satisfying aspects of work, importance of workplace/home community and boundaries emerged as additional coping strategies from the focus groups and interviews.
Conclusion: This study contributes to understanding the practice challenges for occupational therapists in the contemporary healthcare arena. It provides valuable insights into factors that contribute to therapist burnout and strategies they employ to maintain competent practice. / Thesis (Master, Rehabilitation Science) -- Queen's University, 2010-09-22 12:12:20.009
|
330 |
Sigvart dygnstavla som ett steg mot ökad självständighet hos vuxna med utvecklingsstörning. : -en kvalitativ intervjustudie om boendepersonals uppfattningarEriksson, Ulrika, Fors, Therese January 2011 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.1062 seconds