Spelling suggestions: "subject:"sedoglavic observability test"" "subject:"audiogravic observability test""
1 |
Evaluation of two Methods for Identifiability Testing / Utvärdering av två metoder för identifierbarhetstestningNyberg, Peter January 2009 (has links)
<p>This thesis concerns the identifiability issue; which, if any, parameters can be deduced from the input and output behavior of a model? The two types of identifiability concepts, a priori and practical, will be addressed and explained. Two methods for identifiability testing are evaluated and the result shows that the two methods work well if they are combined. The first method is for a priori identifiability analysis and it can determine the a priori identifiability of a system in polynomial time. The result from the method is probabilistic with a high probability of correct answer. The other method takes the simulation approach to determine whether the model is practically identifiable. Non-identifiable parameters manifest themselves as a functional relationship between the parameters and the method uses transformations of the parameter estimates to conclude if the parameters are linked. The two methods are verified on models with known identifiability properties and then tested on some examples from systems biology. Although the output from one of the methods is cumbersome to interpret, the results show that the number of parameters that can be determined in practice (practical identifiability) are far fewer than the ones that can be determined in theory (a priori identifiability). The reason for this is the lack of quality, noise and lack of excitation, of the measurements.</p> / <p>Fokus i denna rapport är på identifierbarhetsproblemet. Vilka parametrar kan unikt bestämmas från en modell? Det existerar två typer av identifierbarhetsbegrepp, a priori och praktisk identifierbarhet, som kommer att förklaras. Två metoder för identifierbarhetstestning är utvärderade och resultaten visar på att de två metoderna fungerar bra om de kombineras med varandra. Den första metoden är för a priori identifierbarhetsanalys och den kan avgöra identifierbarheten för ett system i polynomiell tid. Resultaten från metoden är slumpmässigt med hög sannolikhet för ett korrekt svar. Den andra metoden använder sig av simuleringar för att avgöra om modellen är praktiskt identifierbar. Icke-identifierbara parametrar yttrar sig som funktionella kopplingar mellan parametrar och metoden använder sig av transformationer av parameterskattningarna för att avgöra om parametrarna är kopplade. De två metoderna är verifierade på modeller där identifierbarheten är känd och är därefter testade på några exempel från systembiologi. Trots att resultaten från den ena metoden är besvärliga att tolka visar resultaten på att antalet parametrar som går att bestämma i verkligheten (praktiskt identifierbara) är betydligt färre än de parametrar som kan bestämmas i teorin (a priori identifierbara). Anledningen beror på brist på kvalitet, både brus och brist på excitation, i mätningarna.</p>
|
2 |
Evaluation of two Methods for Identifiability Testing / Utvärdering av två metoder för identifierbarhetstestningNyberg, Peter January 2009 (has links)
This thesis concerns the identifiability issue; which, if any, parameters can be deduced from the input and output behavior of a model? The two types of identifiability concepts, a priori and practical, will be addressed and explained. Two methods for identifiability testing are evaluated and the result shows that the two methods work well if they are combined. The first method is for a priori identifiability analysis and it can determine the a priori identifiability of a system in polynomial time. The result from the method is probabilistic with a high probability of correct answer. The other method takes the simulation approach to determine whether the model is practically identifiable. Non-identifiable parameters manifest themselves as a functional relationship between the parameters and the method uses transformations of the parameter estimates to conclude if the parameters are linked. The two methods are verified on models with known identifiability properties and then tested on some examples from systems biology. Although the output from one of the methods is cumbersome to interpret, the results show that the number of parameters that can be determined in practice (practical identifiability) are far fewer than the ones that can be determined in theory (a priori identifiability). The reason for this is the lack of quality, noise and lack of excitation, of the measurements. / Fokus i denna rapport är på identifierbarhetsproblemet. Vilka parametrar kan unikt bestämmas från en modell? Det existerar två typer av identifierbarhetsbegrepp, a priori och praktisk identifierbarhet, som kommer att förklaras. Två metoder för identifierbarhetstestning är utvärderade och resultaten visar på att de två metoderna fungerar bra om de kombineras med varandra. Den första metoden är för a priori identifierbarhetsanalys och den kan avgöra identifierbarheten för ett system i polynomiell tid. Resultaten från metoden är slumpmässigt med hög sannolikhet för ett korrekt svar. Den andra metoden använder sig av simuleringar för att avgöra om modellen är praktiskt identifierbar. Icke-identifierbara parametrar yttrar sig som funktionella kopplingar mellan parametrar och metoden använder sig av transformationer av parameterskattningarna för att avgöra om parametrarna är kopplade. De två metoderna är verifierade på modeller där identifierbarheten är känd och är därefter testade på några exempel från systembiologi. Trots att resultaten från den ena metoden är besvärliga att tolka visar resultaten på att antalet parametrar som går att bestämma i verkligheten (praktiskt identifierbara) är betydligt färre än de parametrar som kan bestämmas i teorin (a priori identifierbara). Anledningen beror på brist på kvalitet, både brus och brist på excitation, i mätningarna.
|
Page generated in 0.0834 seconds