1 |
Utvecklingsarbete och lärande i en organisation där lärande är uppdraget : Personalens erfarenheter av en kommunövergripande utbildningssatsningNorell, Annelie January 2009 (has links)
<p>The purpose of my study was to examine how staff in different activities in a learning and culture management perceives the organization, content and opportunities for implementation of new knowledge in major education drive. In the background, I describe how the literature argues for the concept learning and knowledge. It also describes why staff training is carried out and how successful implementation process dan be performed. I have been interviewing a school teacher, two nursery teachers, a secondary teacher, three special educators and one who is head of three preschools and primary manager of the municipality and asked about their views and thoughts about the training effort. I have participated in lectures and was an observer at a reflection meeting to create me a picture of how these sessions are designed. The results of the survey showed that most of the participating teachers were in favor of the effort. The common reflection opportunities are considered very valuable, but it„s mainly in the higher stages difficult to have time for these. Unclear work description is one of the reasons for this. It has also emerged that teachers have no involvement and interest from school principals and school management. The result also shows that most believe that the greatest obstacle to a successful implementation is a personal preference, time constraints, unclear objectives and economic conditions.</p>
|
2 |
Utvecklingsarbete och lärande i en organisation där lärande är uppdraget : Personalens erfarenheter av en kommunövergripande utbildningssatsningNorell, Annelie January 2009 (has links)
The purpose of my study was to examine how staff in different activities in a learning and culture management perceives the organization, content and opportunities for implementation of new knowledge in major education drive. In the background, I describe how the literature argues for the concept learning and knowledge. It also describes why staff training is carried out and how successful implementation process dan be performed. I have been interviewing a school teacher, two nursery teachers, a secondary teacher, three special educators and one who is head of three preschools and primary manager of the municipality and asked about their views and thoughts about the training effort. I have participated in lectures and was an observer at a reflection meeting to create me a picture of how these sessions are designed. The results of the survey showed that most of the participating teachers were in favor of the effort. The common reflection opportunities are considered very valuable, but it„s mainly in the higher stages difficult to have time for these. Unclear work description is one of the reasons for this. It has also emerged that teachers have no involvement and interest from school principals and school management. The result also shows that most believe that the greatest obstacle to a successful implementation is a personal preference, time constraints, unclear objectives and economic conditions.
|
3 |
När motiven skiljer sig åt : En studie av det offentliga kulturstödet och dess påverkan på det fria kulturlivet i StockholmAndersson, Mikael, Sörenson, Jerk January 2010 (has links)
<p>Denna uppsats syftar till att beskriva och analysera styrningen av det offentliga kulturstödet samt hur detta påverkar organiseringen och verksamheten hos fria kulturorganisationer. En teoretisk utgångspunkt tas i de förändringar av den offentliga verksamhetens styrning och kontroll, som pågått sedan 1980-talet och som av forskarvärlden samlas under begreppet New Public Management. Studien är avgränsad till Stockholms stads kulturstöd; verksamhetsstödet, projektstödet och den år 2008 införda så kallade incitamentsstrukturen. Studien, som är en flerfallsstudie, är också avgränsad till fyra fria kulturorganisationer. Med fria kulturorganisationer menar vi organisationer som är sin egen huvudman och vars verksamhet inte syftar till att generera vinst. Organisationerna i studien är Biografteatern Rio/Framtidens Mötesplats AB, Dramalabbet, Musikföreningen Fritz’s Corner samt Orionteatern AB. Empirin bygger främst på intervjuer med representanter för dessa kulturorganisationer samt en intervju med en handläggare på Stockholm stads kulturförvaltning.</p><p>I studien framkommer bland annat att Stockholms stads fördelning av verksamhets- och projektstöd fortfarande i första hand baseras på kvalitativa bedömningar av de sökande och deras verksamheter även om ansökningshandlingar blivit mer och mer kvantitativt inriktade i sin utformning. Införandet av incitamentsstrukturen har lett till en förändrad instrumentell syn på kulturen och kulturpolitiken, med ett ökat fokus på att företagisera den fria kulturlivet. Studien visar upp en bild av att Stockholms kulturpolitik under den senaste mandatperioden blivit mer polariserad. Där det tidigare rått en generell samsyn kring kulturpolitiska satsningar har det under den senaste mandatperioden, och framför allt kopplat till införandet av incitamentsstrukturen, skapats en tydligare kulturpolitisk skillnad mellan de politiska blocken.</p><p>I studien framkommer också att kulturorganisationernas finansieringstradition, som bland annat är kopplat till hur det offentliga anslagen ser ut, starkt har påverkat verksamheternas organisering, bland annat syns detta i att organisationerna utvecklat ett managementstyre. Organisationerna i studien skiljer sig i hur starkt deras verksamhet är beroende av offentliga medel. En sak som framkommer är dock att samtliga verksamheter på något sätt skulle behöva ändra sin grundläggande konstnärliga inriktning om stödet skulle försvinna.</p>
|
4 |
När motiven skiljer sig åt : En studie av det offentliga kulturstödet och dess påverkan på det fria kulturlivet i StockholmAndersson, Mikael, Sörenson, Jerk January 2010 (has links)
Denna uppsats syftar till att beskriva och analysera styrningen av det offentliga kulturstödet samt hur detta påverkar organiseringen och verksamheten hos fria kulturorganisationer. En teoretisk utgångspunkt tas i de förändringar av den offentliga verksamhetens styrning och kontroll, som pågått sedan 1980-talet och som av forskarvärlden samlas under begreppet New Public Management. Studien är avgränsad till Stockholms stads kulturstöd; verksamhetsstödet, projektstödet och den år 2008 införda så kallade incitamentsstrukturen. Studien, som är en flerfallsstudie, är också avgränsad till fyra fria kulturorganisationer. Med fria kulturorganisationer menar vi organisationer som är sin egen huvudman och vars verksamhet inte syftar till att generera vinst. Organisationerna i studien är Biografteatern Rio/Framtidens Mötesplats AB, Dramalabbet, Musikföreningen Fritz’s Corner samt Orionteatern AB. Empirin bygger främst på intervjuer med representanter för dessa kulturorganisationer samt en intervju med en handläggare på Stockholm stads kulturförvaltning. I studien framkommer bland annat att Stockholms stads fördelning av verksamhets- och projektstöd fortfarande i första hand baseras på kvalitativa bedömningar av de sökande och deras verksamheter även om ansökningshandlingar blivit mer och mer kvantitativt inriktade i sin utformning. Införandet av incitamentsstrukturen har lett till en förändrad instrumentell syn på kulturen och kulturpolitiken, med ett ökat fokus på att företagisera den fria kulturlivet. Studien visar upp en bild av att Stockholms kulturpolitik under den senaste mandatperioden blivit mer polariserad. Där det tidigare rått en generell samsyn kring kulturpolitiska satsningar har det under den senaste mandatperioden, och framför allt kopplat till införandet av incitamentsstrukturen, skapats en tydligare kulturpolitisk skillnad mellan de politiska blocken. I studien framkommer också att kulturorganisationernas finansieringstradition, som bland annat är kopplat till hur det offentliga anslagen ser ut, starkt har påverkat verksamheternas organisering, bland annat syns detta i att organisationerna utvecklat ett managementstyre. Organisationerna i studien skiljer sig i hur starkt deras verksamhet är beroende av offentliga medel. En sak som framkommer är dock att samtliga verksamheter på något sätt skulle behöva ändra sin grundläggande konstnärliga inriktning om stödet skulle försvinna.
|
Page generated in 0.8649 seconds