Spelling suggestions: "subject:"proteinintaget"" "subject:"proteininnehåll""
1 |
Påverkas faktorer som hunger, koncentration och motivation av proteinintaget vid negativ energibalans.Rooth Bertilsson, Yanine January 2012 (has links)
SAMMANFATTNING Syfte Att studera om det förelåg skillnader i hunger, sug, motivation, koncentration samt törst beroende på andelen protein i kosten vid negativ energibalans. Metod Som en del av en större interventionsstudie användes enkäter i form av självskattningskalor för att studera de olika faktorerna (hunger, sug, motivation, koncentration och törst) vid normalt respektive lågt proteinintag vid negativ energibalans. Den större studien innefattade bl a moment så som fysiska arbetsprov, biokemiska tester, direkt –och indirekt respiratorisk kalorimetri. Resultat Studien visar att ett proteinintag på 2,5 gram per kilo kroppsvikt varken ger minskad hunger eller minskat sug jämfört med vid ett proteinintag på 1.0 gram per kilo kroppsvikt. Däremot visade studien att ett ökat proteinintag gav minskad törst jämfört med ett normalt proteinintag. När det gäller motivationen ses inga betydande skillnder med avseende på proteinintaget då båda grupperna skattade sin motivation likartat. Koncentrationen hos de båda grupperna följdes åt under de första 4 dagarna för att sedan avvika från varandra under dag 5. Normalproteingruppen skattade då sin koncentration mer är dubbelt så hög som högproteingruppen. / ABSTRACT Aim The aim of the survey was to study whether there were differences in hunger, cravings, motivation, concentration and thirst depending on the proportions of protein in the diet during negative energy balance. Method A quasi-experimental quantitative study was conducted where perceptions of hunger, cravings, motivation, concentration and thirst were assessed in young men consuming either a normal or a high protein intake during negative energy balance. Results The study shows that a protein intake of 2.5 grams per kilo of body weight neither reduced hunger nor cravings compared to a protein intake of 1.0 grams per kilo of bodyweight. However, the study showed that increased protein intake resulted in reduced thirst compared to a normal protein intake. No difference in motivation. Concentration was rated similar in both groups during the first 4 days and the last two days, but on day 5 the normal protein group rated their concentration more than twice as high as the high protein group.
|
2 |
Nutritionstillförsel efter intensivvård / Nutrition supply after intensive careKilsand, Kristina January 2023 (has links)
Bakgrund: Att råka ut för en kritisk sjukdom som kräver intensivvård kan medföra en snabb reducering av muskelmassa och en samtidig muskelsvaghet. Förändringar som även är associerade med förlängd sjukhusvistelse, en minskning av den funktionella återhämtningen efter utskrivning och som kan resultera i en försämrad livskvalitet för patienten. Flera studier har visat att intensivvårdspatientens nutritionsintag efter intensivvård ofta är otillräcklig Motiv: Ungefär var tionde patient råkar ut för någon form av vårdskada och då inkluderas även skador som inte är relaterad till den underliggande sjukdomen och således hade kunnat undvikas. En säker vård innebär att ha kunskap om riskerna och att arbeta så att riskerna minimeras Syfte: Studiens syfte var att undersöka hur mycket näring intensivvårdspatienter som vårdats tre dagar eller mer på IVA erhåller på vårdavdelningen och om mängden näringstillförseln påverkar patientens rörlighet, muskelkraft och antal dagar på sjukhus. Metod: Studien har en kvantitativ design och är en del av en större pågående feasability studie. Data som samlades in var dagligt energiintag inklusive intravenöstoch enteralt intag fram till utskrivning eller max 28 dagar. Var 3–5 dag kontrollerades greppstyrka och ICU Mobility Scale för analys av muskelkraft och rörlighet. 33 patienter inkluderades genom konsekutivt urval. Kriterier för inklusion var patienter >18år som vårdats tre dagar eller mer på IVA och kunnat ge muntligt och skriftligt samtycke till studien. Resultat: Resultatet visade en stor variation i intaget både vad gäller kalorier och protein. Samma patient kunde under sin vårdtid ha såväl ett betydande underskott som ett överskott när det gäller erhållna kalorier i relation till det uppmätta energibehovet. Samtidigt fanns det patienter som aldrig uppnådde sitt energibehov under hela vårdtiden. Näringsintagets påverkan på rörlighet och muskelkraft visade på en svag signifikant negativ korrelation vid den andra mätningen Konklusion: Ingen av patienterna erhöll sitt uppmätta kaloribehov under hela vårdtiden. Majoriteten av vårdtiden fick mer än hälften (57,58 %) av patienterna under 80 procent av sitt energibehov. Det fanns en signifikant men svag negativ korrelation vid andra mätningen när kalori- och proteinintaget korrelerades mot patientens rörlighet (ICU mobility) och greppkraft med undantag av kaloriintag mot rörlighet. Vid tredje mättillfället fanns sambandet inte längre kvar. / Background: Suffering from a critical illness that requires intensive care can lead to a rapid reduction in muscle mass and a simultaneous muscle weakness. Changes that are also associated with prolonged hospital stay, a decrease in functional recovery after discharge and that can result in a decreased quality of life for the patient. Several studies have shown that the intensive care patient's nutritional intake after intensive care often is insufficient. Motive: Approximately every tenth patient experiences some form of medical injury, and this also includes injuries that are not related to the underlying disease and that could have been avoided. Safe care means having knowledge of the risks and working to minimize the risks. Aim: The purpose of the study was to investigate how much nutrition intensive care patients who have been treated for three days or more in ICU receive in the ward and whether the amount of nutrition affect the patient's mobility, muscle strength and number of days in hospital. Methods: The study has a quantitative design and is part of a larger ongoing feasibility study. The data collected was daily energy intake including intravenous and enteral intake until discharge or a maximum of 28 days. Every 3–5 days, grip strength and the ICU Mobility Scale were checked for analysis of muscle strength and mobility. 33 patients were included through consecutive selection. Inclusion criteria were patients >18 years of age who were treated for three days or more in the intensive care unit and were able to give verbal and written consent to the study. Result: The result showed a large variation in intake both in terms of calories and protein. The same patient could, during his period of care, have both a significant deficit and an excess in terms of calories received in relation to the measured energy requirement. At the same time, there were patients who never achieved their energy needs during the entire period of care. The impact of nutritional intake on mobility and muscle strength showed a weak significant negative correlation at the second measurement. Conclusion: None of the patients received their measured caloric needs during the entire period of care. For most of the time at the ward, more than half (57.58%) of the patients received less than 80 percent of their energy need. There was a significant but weak negative correlation at the second measurement when caloric and protein intake was correlated to the patient's mobility (ICU mobility) and grip strength except for caloric intake to mobility. At the third measurement occasion, the connection no longer existed.
|
Page generated in 0.0502 seconds