Spelling suggestions: "subject:"dermeval"" "subject:"semear""
1 |
Twittersentimentanalys : Jämförelse av klassificeringsmodeller tränade på olika datamängder. / Twitter Sentiment Analysis : Comparison of classification models trained on different data sets.Bandgren, Johannes, Selberg, Johan January 2018 (has links)
Twitter är en av de populäraste mikrobloggarna, som används för att uttryckatankar och åsikter om olika ämnen. Ett område som har dragit till sig mycketintresse under de senaste åren är twittersentimentanalys. Twittersentimentanalyshandlar om att bedöma vad för sentiment ett inlägg på Twitter uttrycker, om detuttrycker någonting positivt eller negativt. Olika metoder kan användas för attutföra twittersentimentanalys, där vissa lämpar sig bättre än andra. De vanligastemetoderna för twittersentimentanalys använder maskininlärning.Syftet med denna studie är att utvärdera tre stycken klassificeringsalgoritmerinom maskininlärning och hur märkningen av en datamängd påverkar en klassifi-ceringsmodells förmåga att märka ett twitterinlägg korrekt för twittersentimenta-nalys. Naive Bayes, Support Vector Machine och Convolutional Neural Network ärklassificeringsalgoritmerna som har utvärderats. För varje klassificeringsalgoritmhar två klassificeringsmodeller tagits fram, som har tränats och testats på två se-parata datamängder: Stanford Twitter Sentiment och SemEval. Det som skiljer detvå datamängderna åt, utöver innehållet i twitterinläggen, är märkningsmetodenoch mängden twitterinlägg. Utvärderingen har gjorts utefter vilken prestanda deframtagna klassificeringmodellerna uppnår på respektive datamängd, hur lång tidde tar att träna och hur invecklade de var att implementera.Resultaten av studien visar att samtliga modeller som tränades och testades påSemEval uppnådde en högre prestanda än de som tränades och testades på Stan-ford Twitter Sentiment. Klassificeringsmodellerna som var framtagna med Convo-lutional Neural Network uppnådde bäst resultat över båda datamängderna. Dockär ett Convolutional Neural Network mer invecklad att implementera och tränings-tiden är betydligt längre än Naive Bayes och Support Vector Machine. / Twitter is one of the most popular microblogs, which is used to express thoughtsand opinions on different topics. An area that has attracted much interest in recentyears is Twitter sentiment analysis. Twitter sentiment analysis is about assessingwhat sentiment a Twitter post expresses, whether it expresses something positiveor negative. Different methods can be used to perform Twitter sentiment analysis.The most common methods of Twitter sentiment analysis use machine learning.The purpose of this study is to evaluate three classification algorithms in ma-chine learning and how the labeling of a data set affects classification models abilityto classify a Twitter post correctly for Twitter sentiment analysis. Naive Bayes,Support Vector Machine and Convolutional Neural Network are the classificationalgorithms that have been evaluated. For each classification algorithm, two classi-fication models have been trained and tested on two separate data sets: StanfordTwitter Sentiment and SemEval. What separates the two data sets, in addition tothe content of the twitter posts, is the labeling method and the amount of twitterposts. The evaluation has been done according to the performance of the classifi-cation models on the respective data sets, training time and how complicated theywere to implement.The results show that all models trained and tested on SemEval achieved ahigher performance than those trained and tested on Stanford Twitter Sentiment.The Convolutional Neural Network models achieved the best results over both datasets. However, a Convolutional Neural Network is more complicated to implementand the training time is significantly longer than Naive Bayes and Support VectorMachine.
|
2 |
Dynamic Programming Algorithms for Semantic Dependency Parsing / Algoritmer för semantisk dependensparsning baserade på dynamisk programmeringAxelsson, Nils January 2017 (has links)
Dependency parsing can be a useful tool to allow computers to parse text. In 2015, Kuhlmann and Jonsson proposed a logical deduction system that parsed to non-crossing dependency graphs with an asymptotic time complexity of O(n3), where “n” is the length of the sentence to parse. This thesis extends the deduction system by Kuhlmann and Jonsson; the extended deduction system introduces certain crossing edges, while maintaining an asymptotic time complexity of O(n4). In order to extend the deduction system by Kuhlmann and Jonsson, fifteen logical item types are added to the five proposed by Kuhlmann and Jonsson. These item types allow the deduction system to intro-duce crossing edges while acyclicity can be guaranteed. The number of inference rules in the deduction system is increased from the 19 proposed by Kuhlmann and Jonsson to 172, mainly because of the larger number of combinations of the 20 item types. The results are a modest increase in coverage on test data (by roughly 10% absolutely, i.e. approx. from 70% to 80%), and a comparable placement to that of Kuhlmann and Jonsson by the SemEval 2015 task 18 metrics. By the method employed to introduce crossing edges, derivational uniqueness is impossible to maintain. It is hard to defien the graph class to which the extended algorithm, QAC, parses, and it is therefore empirically compared to 1-endpoint crossing and graphs with a page number of two or less, compared to which it achieves lower coverage on test data. The QAC graph class is not limited by page number or crossings. The takeaway of the thesis is that extending a very minimal deduction system is not necessarily the best approach, and that it may be better to start off with a strong idea of to which graph class the extended algorithm should parse. Additionally, several alternative ways of extending Kuhlmann and Jonsson are proposed. / Dependensparsning kan vara ett användbart verktyg för att få datorer att kunna läsa text. Kuhlmann och Jonsson kom 2015 fram till ett logiskt deduktionssystem som kan parsa till ickekorsande grafer med en asymptotisk tidskomplexitet O(n3), där "n" är meningens som parsas längd. Detta arbete utökar Kuhlmann och Jonssons deduktionssystem så att det kan introducera vissa korsande bågar, medan en asymptotisk tidskomplexitet O(n4) uppnås. För att tillåta deduktionssystemet att introducera korsande bågar, introduceras 15 nya logiska delgrafstyper, eller item. Dessa item-typer tillåter deduktionssystemet att introducera korsande bågar på ett sådant sätt att acyklicitet bibehålls. Antalet logiska inferensregler tags från Kuhlmanns och Jonssons 19 till 172, på grund av den större mängden kombinationer av de nu 20 item-typerna. Resultatet är en mindre ökning av täckning på testdata (ungefär 10 procentenheter, d v s från cirka 70% till 80%), och jämförbar placering med Kuhlmann och Jonsson enligt måtten från uppgift 18 från SemEval 2015. Härledningsunikhet kan inte garanteras på grund av hur bågar introduceras i det nya deduktionssystemet. Den utökade algoritmen, QAC, parsar till en svårdefinierad grafklass, som jämförs empiriskt med 1-endpoint-crossing-grafer och grafer med pagenumber 2 eller mindre. QAC:s grafklass har lägre täckning än båda dessa, och har ingen högre gräns i pagenumber eller antal korsningar. Slutsatsen är att det inte nödvändigtvis är optimalt att utöka ett mycket minimalt och specifikt deduktionssystem, och att det kan vara bättre att inleda processen med en specifik grafklass i åtanke. Dessutom föreslås flera alternativa metoder för att utöka Kuhlmann och Jonsson.
|
Page generated in 0.0463 seconds