Spelling suggestions: "subject:"skilsmässa""
1 |
Fler och fler skiljer sig : Tror du trots detta på evig kärlek?Tengwall, Emma, Gunnarsson, Kajsa January 2012 (has links)
No description available.
|
2 |
Tills livet skiljer oss åt : En studie av skilsmässor i USA / Till life do us part : A study of divorce in the USHoffback, Emily January 2022 (has links)
De sociala missförhållanden som skilsmässor riskerar att orsaka påverkar samhället i stort, och innebär i förlängningen kostnader som samhället på ett eller annat sätt får bära. Syftet med uppsatsen är dels att analysera hur skilsmässor varierar över konjunkturcykeln i USA, men också undersöka hur faktorer som inkomst, barn och ekonomisk tillväxt påverkar sannolikheten för skilsmässa inom olika ålderskohorter. I denna analys jämförs kohorten födda år 1957–1964 med kohorten födda 1980–1984. Vidare studeras även om påverkan skiljer sig åt mellan kohorterna. Till analysen används data både på landnivå samt på individnivå i form av longitudinella data. För att besvara uppsatsens syfte görs korrelations- och regressionsanalyser. Resultat från data på landnivå visar att högre ekonomisk tillväxt är förenat med en ökning av antal skilsmässor. Resultat från analys av de två ålderskohorterna som ingår i analysen, visar att en ökning av årlig inkomst minskar sannolikheten för skilsmässa inom båda ålderskohorterna. Samma påverkan har det att skaffa ett barn, däremot så minskar sannolikheten för skilsmässa mer för varje ytterligare barn inom den äldre kohorten. Inom den yngre kohorten blir minskningen av sannolikheten mindre desto fler barn de skaffar, för att vid fyra barn i stället övergå till att öka sannolikheten för skilsmässa. En ökning av ekonomisk tillväxt påverkar kohorterna olika, där sannolikheten för skilsmässa ökar inom den äldre kohorten medan sannolikheten minskar inom den yngre kohorten. Konjunkturkänsligheten jämförs mellan de två kohorterna genom att analysera den ekonomiska tillväxtens påverkan på skilsmässor under en och samma tidsperiod. Resultat visar då att en ökad ekonomisk tillväxt minskar sannolikheten för skilsmässa inom båda kohorterna, med en något större minskning av sannolikheten för den äldre kohorten.
|
3 |
Vårdnadstvister, sett utifrån mödrars erfarenheter av barnperspektivet : en intervjustudie med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvistKristjánsdóttir, Jóhanna January 2005 (has links)
<p>Föreliggande studie behandlar ämnet barnperspektivet vid vårdnadstvister. Syftet med undersökningen var att ta reda på hur mödrarna uppfattade att konflikten påverkade barnen, före, under och efter vårdnadstvisten och deras uppfattning av barnperspektivet vid de samhälleliga instanserna, familjerätt och domstol. Jag utgick från följande frågeställningar: Hur såg konflikten ut vid vårdnadstvistens början? Hur beaktades barnperspektivet vid samarbetssamtalen? Hur beaktades barnperspektivet vid vårdnadsutredningen? Hur upplevde mödrarna barnperspektivet vid domstolsförfarandet? Hur uppfattade mödrarna att barnet(n) påverkades under vårdnadstvisten? Hur uppfattar mödrarna att konflikten påverkar barnets(ns) utveckling i dag? Skulle konflikten ha sett annorlunda ut, enligt mödrarnas utsagor, om föräldrarna blivit erbjudna fyra veckors medling? Studien har en fenomenologisk ansats och datainsamlingen skedde genom djupintervjuer med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvist. Resultatet analyserades utifrån utvecklingsekologi och anknytningsteori. Undersökningens resultat visade att tre av fyra respondenter hade en värdekonflikt, att alla tror att barnen skulle ha det bättre om föräldrarna fått medling, och att det enligt mödrarna: var barnen i fokus i samarbetssamtalen, att barnperspektivet i vårdnadsutredningarna och i domstolsförfarandet inte var i fokus och att barnen mådde dåligt under vårdnadstvisten. Resultatet visar också, utifrån mödrarnas berättelser, att det finns ett samband mellan hur barnen mår i dag och föräldrakonflikten.</p>
|
4 |
Vårdnadstvister, sett utifrån mödrars erfarenheter av barnperspektivet : en intervjustudie med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvistKristjánsdóttir, Jóhanna January 2005 (has links)
Föreliggande studie behandlar ämnet barnperspektivet vid vårdnadstvister. Syftet med undersökningen var att ta reda på hur mödrarna uppfattade att konflikten påverkade barnen, före, under och efter vårdnadstvisten och deras uppfattning av barnperspektivet vid de samhälleliga instanserna, familjerätt och domstol. Jag utgick från följande frågeställningar: Hur såg konflikten ut vid vårdnadstvistens början? Hur beaktades barnperspektivet vid samarbetssamtalen? Hur beaktades barnperspektivet vid vårdnadsutredningen? Hur upplevde mödrarna barnperspektivet vid domstolsförfarandet? Hur uppfattade mödrarna att barnet(n) påverkades under vårdnadstvisten? Hur uppfattar mödrarna att konflikten påverkar barnets(ns) utveckling i dag? Skulle konflikten ha sett annorlunda ut, enligt mödrarnas utsagor, om föräldrarna blivit erbjudna fyra veckors medling? Studien har en fenomenologisk ansats och datainsamlingen skedde genom djupintervjuer med fyra kvinnor som genomgått en vårdnadstvist. Resultatet analyserades utifrån utvecklingsekologi och anknytningsteori. Undersökningens resultat visade att tre av fyra respondenter hade en värdekonflikt, att alla tror att barnen skulle ha det bättre om föräldrarna fått medling, och att det enligt mödrarna: var barnen i fokus i samarbetssamtalen, att barnperspektivet i vårdnadsutredningarna och i domstolsförfarandet inte var i fokus och att barnen mådde dåligt under vårdnadstvisten. Resultatet visar också, utifrån mödrarnas berättelser, att det finns ett samband mellan hur barnen mår i dag och föräldrakonflikten.
|
5 |
Varannan vecka : En kvantitativ studie om samband mellan socioekonomisk grupp och barns växelvisa boende i Sverige.Wennemo Lanninger, Alma January 2011 (has links)
Syftet med den här uppsatsen är att undersöka om det finns ett samband mellan växelvis boende och socioekonomisk bakgrund. Uppsatsens frågeställning är hur föräldrarnas socioekonomiska bakgrund påverkar sannolikheten att barnen har ett växelvis boende, konstanthållet för relevanta kontrollvariabler. Detta kopplas till den andra demografiska transitionen samt till de socioekonomiska följderna för barn. Datamaterialet som använts i uppsatsen samlades in åren 2001-2003 och kommer från Statistiska centralbyråns Barn-ULF. Utifrån det har bivariata och multivariata analyser skapats genom logistisk regression. I resultatet framgår att det finns ett samband mellan växelvis boende och socioekonomisk grupp. Sannolikheten att barnen bor växelvis är större då föräldrarna är tjänstemän. Det som skiljer detta resultat från tidigare svenska forskningsstudier är att det framkommit genom en multivariat regressionsanalys. Att barn till tjänstemannaföräldrar har större sannolikhet att bo växelvis innebär att de barnen förlorat föräldraresurser i mindre grad, då det växelvisa boendet kan kompensera för den resursförlust som en separation mellan föräldrarna innebär. För vidare forskning föreslås en inriktning där sambandet mellan jämställdhet inom familjen och sannolikheten för växelvis boende undersöks.
|
Page generated in 0.0426 seconds