Spelling suggestions: "subject:"subject didactic""
31 |
Lärande inomhus eller utomhus i förskolan : -är det någon skillnad?Strid, Annika January 2010 (has links)
No description available.
|
32 |
En jämförelse mellan två olika arbetssätt inom ekologi i grundskolanLind, Håkan January 2010 (has links)
No description available.
|
33 |
Hur förskolan använder sin utemiljöJonsson, Camilla January 2010 (has links)
No description available.
|
34 |
Pojkars och flickors lek - ett genusperspektivJohansson, Malin January 2010 (has links)
No description available.
|
35 |
Leka för att lära:Barns tankar om matematikLundin, Maria January 2010 (has links)
No description available.
|
36 |
Samundervisning eller könssegregerad undervisning i ämnet idrott och hälsa? : En kvalitativ undersökning angående idrottslärares val av undervisningsform i ämnet idrott och hälsa.Andersson, Kristian, Rask, Mattias January 2011 (has links)
Syfte och frågeställningar Syftet med detta examensarbete var att undersöka om det fanns någon skillnad i valet av undervisningsform mellan kommunala, invandrartäta högstadieskolor och kommunala, invandrarglesa högstadieskolor i Stockholm. Frågeställningar som söktes svar på var om kön, ålder, utbildning och tidigare arbetserfarenheter påverkar huruvida lärare väljer att använda samundervisning eller könssegregerad undervisning. Metod Bakgrunden till uppsatsen är en litteraturstudie där sam- och könssegregerad undervisning diskuteras. Den teoretiska utgångspunkten för denna uppsats är ur ett kulturellt- och könsperspektiv. I den litteratur som vi har tagit del av har vi valt att fokusera på att hitta svar på frågeställningarna för att sedan kunna jämföra dessa med vår egen studie. Studien har gjorts med kvalitativa intervjuer av 16 stycken idrottslärare på kommunala högstadieskolor. En kvinnlig och en manlig lärare från fyra invandrartäta skolor, respektive fyra invandrarglesa skolor har deltagit i undersökningen. Intervjuerna har haft en låg standardisering och strukturering, detta för att få ut så mycket information som möjligt från intervjuobjekten. Resultat och slutsats Resultaten som framkommer i studien är att många av idrottslärarna på de invandrartäta skolorna är styrda av aktiviteten, där simundervisning är den mest framträdande. Att hitta tydliga skillnader i om kön och utbildning påverkar valet av undervisning är svårare. Däremot ser vi tecken på att äldre lärare i högre utsträckning använder sig av könssegregerad undervisning.
|
37 |
Pedagoger barns motorik och förskolanMunter, Kristoffer January 2010 (has links)
Detta är en enkätundersökning som studerar hur personal i förskolan arbetar med barnens motoriska utveckling och vilka förutsättningar deras utemiljö har, både den egna gården och närområdet. Den undersöker även om personalen anser att de har kunskaper om barns motoriska utveckling och om de gör någon systematisk bedömning av den motoriska utvecklingen hos barnen. Om de gör det, har de något åtgärdsprogram om de anser att någon ligger efter. Det är 18 informanter som har besvarat enkäten och de arbetar på fem olika förskolor. Två av fem förskolor anser att deras utemiljö är bra och fyra av dem har tillgång till naturområde i direkt anslutning till förskolan. Förskolan som ligger centralt har av naturliga orsaker inte ett naturområde i direkt anslutning till förskolan med de åker med buss till andra områden. De två som ansåg att deras utemiljö var mindre bra ansåg att gården var för liten och inte så utmanande. De flesta ansåg att de har goda eller tillräckliga kunskaper om barns motoriska utveckling även om många anser att de aldrig kan få för mycket av den kunskapen. De flesta verkar inte göra några systematiska observationer utan de ser om något inte stämmer och då kontaktar de BVC eller resursteam. Några skriver åtgärdsprogram vid behov.
|
38 |
Lärarlett eller elevaktivt? : En studie av sex lektioner i ickelinjära funktioner på gymnasietTornert, Susanne January 2011 (has links)
Matematiklärare brukar ofta ha en förkärlek för katederundervisning. John Hattie (2009) har gjort en metastudie över 800 andra metastudier om vilka faktorer som påverkar elevers studieprestationer, och han menar att direktundervisning ger bättre resultat än exempelvis elevaktiva arbetssätt. Men är direktundervisning och katederundervisning samma sak? Enligt Hattie är det inte riktigt samma sak. Det framgår dock inte riktigt vilken typ av elevprestationer som egentligen mätts i de undersökningar som Hattie studerat. Men det man kan utläsa ur litteraturen är att direktundervisning framför allt är tidseffektiv. Den leder emellertid oftast till ytinlärning. Tidseffektiviteten kan förklara matematiklärarnas preferens av just katederundervisning. Matematikkurserna är ofta innehållsmässigt omfattande och kognitivt svåra för elever att lära sig. Tidsaspekten har därför stor betydelse. För att se om katederundervisning, eller direktundervisning, är bättre för svenska elever på gymnasiet idag än vad elevaktiva arbetssätt är har sex grupper studerats. Tre av dessa har fått undervisning i form av katederundervisning (eller i en form av direktundervisning), och tre av dem har undervisats på ett elevaktivt sätt. Innehållet för lektionerna har varit ickelinjära funktioner i Matematik B. Därefter har resultaten av lektionerna analyserats utifrån vilken typ av kunskap som eleverna visat upp med avseende på yt- och djupkunskap. Ansatsen är fenomenografisk, men analysen är till stor del kvantitativ eftersom inga intervjuer gjorts med eleverna. Resultatet visar att elevaktiva arbetssätt är att föredra både när det gäller yt- och djupinlärning, Eleverna tyckte också bättre om den formen, vilket leder till ökad motivation för lärande. Direktundervisning, så som det definieras i Hattie, kan också ge bra resultat, särskilt vad gäller ytkunskaper, om alla stegen som Adams och Engelmann definierat följs.
|
39 |
Hur man kan identifiera och stimulera barns matematiska förmågorMellroth, Elisabet January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka om utvalda matematiska problem fungerar som stöd vid identifiering av barn med förmåga och fallenhet för matematik. Studien ämnar även till att visa hur förmågorna enligt Krutetskii kan visa sig på ett konkret sätt. Ytterligare ett syfte är att inspirera andra lärare och skolledare till att stödja och stimulera barn med förmåga och fallenhet för matematik. I en fallstudie följer vi en pojke under höstterminen i årskurs 4. Fallstudien visar att de utvalda problemen fungerar väl som identifikationsmedel av barn med förmåga och fallenhet för matematik. Med flera konkreta exempel visar studien hur förmågorna kan ge sig till känna i arbetet med problemlösning som matematisk aktivitet. Glädjen och tillfredsställelsen pojken visar när han lyckas lösa och förstå problem som utmanat honom matematiskt är även värt att notera. / The purpose of this study is to investigate if chosen mathematical problems work as a support for the identification of children with high abilities in mathematics. The study aims to identify the children with these abilities, according to Krutetskii, in a concrete way. Another purpose is to inspire other teachers and leading persons within the school world, to support and stimulate children with high abilities in mathematics. In a case-study, we follow a boy during the autumn term in the fourth grade. The study shows that the chosen mathematical problems work well to identify children with a high ability in mathematics. With several concrete examples, the study shows how theses mathematical abilities within the child are revealed in the work with problem solving as a mathematical activity. The joy and satisfaction the boy shows, when he succeeds in solving and understanding the mathematical problems that have challenged him, is also worth taking notice of.
|
40 |
Hur man kan identifiera och stimulera barns matematiska förmågorMellroth, Elisabet January 2009 (has links)
<p> </p><p>Syftet med denna studie är att undersöka om utvalda matematiska problem fungerar som stöd vid identifiering av barn med förmåga och fallenhet för matematik. Studien ämnar även till att visa hur förmågorna enligt Krutetskii kan visa sig på ett konkret sätt. Ytterligare ett syfte är att inspirera andra lärare och skolledare till att stödja och stimulera barn med förmåga och fallenhet för matematik.</p><p>I en fallstudie följer vi en pojke under höstterminen i årskurs 4. Fallstudien visar att de utvalda problemen fungerar väl som identifikationsmedel av barn med förmåga och fallenhet för matematik. Med flera konkreta exempel visar studien hur förmågorna kan ge sig till känna i arbetet med problemlösning som matematisk aktivitet. Glädjen och tillfredsställelsen pojken visar när han lyckas lösa och förstå problem som utmanat honom matematiskt är även värt att notera.</p><p> </p> / <p> </p><p> </p><p> </p><p>The purpose of this study is to investigate if chosen mathematical problems work as a support for the identification of children with high abilities in mathematics. The study aims to identify the children with these abilities, according to Krutetskii, in a concrete way. Another purpose is to inspire other teachers and leading persons within the school world, to support and stimulate children with high abilities in mathematics.</p><p>In a case-study, we follow a boy during the autumn term in the fourth grade. The study shows that the chosen mathematical problems work well to identify children with a high ability in mathematics. With several concrete examples, the study shows how theses mathematical abilities within the child are revealed in the work with problem solving as a mathematical activity. The joy and satisfaction the boy shows, when he succeeds in solving and understanding the mathematical problems that have challenged him, is also worth taking notice of.</p>
|
Page generated in 0.1027 seconds