Spelling suggestions: "subject:"verdens"" "subject:"verden""
1 |
Nazismens kulturarv : eit samtidsarkeologisk studium av utvalte krigsfangeleirar i Trondheim og ØysandFjørtoft, Birgitte Margrete January 2012 (has links)
The Second World War was the most extensive military conict in the 20th century. During the war millions of prisoners of war (POWs) and foreign workers were used in the German economy to help the war eort. After the invasion of Norway thousands of these were transferred north to build Festung Norwegen, and prepare what was seem from the German side as one of the most critical areas to defend. Many in the Nazi high command assumed that the outcome of the war would be settled here. The POWs were placed in dierent camps, and controlled by a comprehensive prisoner system. This Master thesis is a modern archaeological contribution to the interdisciplinary research project Painful Heritage, and it focuses on increasing the awareness of the cultural landscape and material culture from the POW camps in Norway. This is something that has received little attention until today. The main focus of the thesis is to locate, evaluate and analyze the conservation status of some POW camps in Trondheim and ysand, in the context of modern archaeology. In this work, a wide scope of sources and material is used and evaluated as a whole. In Trondheim, the POWcamps that are located and analyzed is; Strindheim, Rotvoll, Korsvika and Blindeskolen. At ysand another four camps are also located and analyzed. The analysis of the camps in Trondheim shows that only Rotvoll has remaining visible structures from the POW camp, while the other three areas are developed for houses. Despite this, they still oer an archaeological potential as the settlement has not changed since the rst development of the area after the war. The analysis of Øysand shows that no POW camp areas are or have been developed for housing after the war, but they have been and is used for agriculture. There are few visible remaining structures originating from the camps, although 3 wells, cement remnants and a barrack is registered. As the camp areas have not been used for settlement after the war, makes them archaeologically interest due to the potential material culture in and under the topmost layer of soil. The challenge is that agriculture activities might have aected the subsurface structures signi cantly. It is also located in a closed waste pits with high archaeological potential at ysand. The landscapes and material culture from the POW camps are an enormous source of knowledge that can increase the understanding and insight on how people in captivity were treated during the Second World War. It is therefore very important that such remnants are recognized as source material and not undermined.
|
2 |
Skolen i minnet : Skolegang under andre verdenskrig i TrondheimLindberg, Rosemarie Kristine Rein January 2014 (has links)
Masteroppgaven handler om skolegangen til barn i Trondheim under andre verdenskrig. Hovedfokuset i oppgaven er hvordan andre verdenskrig påvirket momenter av skolegangen, som for eksempel skolebygget, lærerne og hverdagen generelt. Et viktig fokus i oppgaven er også på minner, og hvordan og hvorfor man husker.
|
3 |
Uppbåd, uppgifter, undantag : om genusarbetsdelning i Sverige under första världskriget /Lidestad, Madelene. January 2005 (has links)
Diss. Stockholm : Stockholms universitet, 2005. / S. 212-226: Bibliografi.
|
4 |
Kvinnorörelsen och efterkrigsplaneringen : statsfeminism i svensk arbetsmarknadspolitik under och kort efter andra världskriget /Almgren, Nina. January 2006 (has links)
Diss. Umeå : Umeå universitet, 2006.
|
5 |
Griegjubiléet 1943 : Ett avgörande slag mellan radikal kulturnationalism och patriotism om framtidens musiklivSkovdahl Åsenblad, Ingrid January 2018 (has links)
Edvard Griegs 100-årsjubileum i juni 1943 var en spänningsfylld händelse i det tyskockuperade norska musiklivet, som i Oslo markerades med tillställningar av bland annat Filharmonisk Selskap, revyscenen Chat Noir och den nazistiska regimen. Genom att diskutera Griegjubiléets politiska signifikans för nazister och anti-nazister (s.k. jøssinger), samt analysera tonsättarens symboliska värde för respektive läger, förklarar uppsatsen varför båda lägren ville fira jubiléet och ha Grieg på sin sida. Huvudsyftet med detta är att öka kunskapen om de musikaliska och kulturella aspekterna av ockupationstiden i Norge. De källor som används är samtida tidningar, arkivmaterial från Kultur- og Folkeopplysningsdepartementet, samt Hans Jørgen Hurums samtidsskildring Musikken under okkupasjonen. Eftersom uppsatsen bygger på tolkning av historiskt material, tillämpas hermeneutisk metod. Uppsatsen visar att nazisterna använde Griegjubiléet som kulturell propaganda, för att ge sken av ett lugnt och harmoniskt musikliv, vilket i sin tur skulle påvisa nationens välmående. Griegjubiléet var viktigt för nazisterna, eftersom Grieg var en viktig symbol för deras radikala kulturnationalism och framtidsvisioner. För jøssingene innebar Griegjubiléet en möjlighet att känna samhörighet med varandra och uttrycka en stilla protest mot regimen i form av bojkotter mot statligt arrangerade Griegkonserter. För dem hade Griegs musik ett trösterikt värde, samtidigt som den i likhet med 1800-talets kulturnationalism fick symbolisera frihet, självständighet och demokrati. Griegjubiléet i Oslo 1943 blev ett avgörande slag mellan radikal kulturnationalism och patriotism om framtidens musikliv, vilket slutade med total bojkott och slutligen död för det offentliga konsertlivet under resten av ockupationen.
|
Page generated in 0.099 seconds