1 |
Assessment of Ecosystem Services and Water Accounting Methodologies for Integrated Water Resources Management in water scarce basinsMomblanch Benavent, Andrea 21 December 2016 (has links)
Even though practical water resources planning and management has evolved greatly, there is still a mismatch between it and Integrated Water Resources Management. In light of the European Water Framework Directive and other European Policies related to water and sustainability, the Ecosystem Services assessment and Water Accounting methodologies have been identified as tools that can help approaching Integrated Water Resources Management.
However, the existing methodologies are disconnected from the real requirements of water resources planning and management in complex river basins such as the ones suffering from water scarcity. The Water Accounting frameworks adopt a financial accounting perspective that is too exhaustive for the purpose of transmitting the relevant water stocks and flows for water managers and users in a river basin, and that entail less accuracy in the global water balance. Also, the analysed Ecosystem Assessment Tools overlook the influence of water management as well as the temporal and spatial variability of water resources and demands.
This Thesis proposes methodologies for Water Accounting and Ecosystem Services Assessment which overcome the identified limitations and are especially adapted to be implemented in water scarce river basins. The Australian Water Accounting Standards are simplified to avoid exhaustive accounting for the sake of accuracy and transparency of water management information. An improved version is fully designed, and some criteria are proposed to guide its implementation at river basin scale with the purpose of improving public information and governance. A set of Integrated Water Resources Management Tools embedded in the Decision Support System AQUATOOL is tailored with economic information in order to obtain the benefits of three Freshwater Ecosystem Services considering the influence of water management with a detailed time step.
The application of the resulting methodologies to different cases of study show the relevance of adopting a water management perspective in order to capture all the complexity of water scarce river basins in the results, so that they are useful for informed decision making. The Water Accounting results disclose synthesised and relevant information for water users and other stakeholders about the state of water resources and their allocation and supply during the analysed period. The Freshwater Ecosystem Services assessment results reveal helpful to classify water bodies or watersheds according to their capacity to provide environmental benefits, and to analyse the tradeoffs between the traditional water demands and the Ecosystem Services beneficiaries.
Finally, the methodologies are put into context inside the Integrated Water Resources Management process that covers the target variables to consider, the tools that allow analysing the influence of management actions on them, the indicators that are more informative to water managers, and the ways to transmit the information to the general public. Furthermore, the types of analyses which can be conducted with the proposed methodologies are detailed, and illustrated with examples in scientific literature.
The presented research is based on published work, which is expanded or detailed, and includes other non published material. The result is a Thesis that provides improved results and conclusions with respect to the stand-alone papers. / A pesar de que la planificación y gestión de los recursos hídricos ha evolucionado enormemente, existe todavía discordancia entre la misma y la Gestión Integrada de Recursos Hídricos. A la luz de la Directiva Europea Marco del Agua y otras Políticas Europeas relacionadas con el agua y la sostenibilidad, la Contabilidad del Agua y la evaluación de los Servicios de los Ecosistemas se han identificado como herramientas que pueden ayudar a aproximarse a la Gestión Integrada de Recursos Hídricos.
Sin embargo, las metodologías existentes actualmente están desconectadas de los requisitos reales de la planificación y gestión de los recursos hídricos en cuencas hidrográficas complejas como las que sufren de escasez hídrica. Los marcos de Contabilidad del Agua adoptan una perspectiva de contabilidad financiera que es demasiado exhaustiva para el propósito de transmitir información relevante sobre las reservas y flujos a los gestores y usuarios del agua en una cuenca, y conllevan menos precisión en el balance global de agua. Además, las herramientas analizadas para la evaluación de los Servicios de los Ecosistemas pasan por alto la influencia de la gestión del agua así como la variabilidad temporal y espacial de los recursos hídricos y las demandas.
Esta Tesis propone metodologías para la Contabilidad del Agua y la Evaluación de los Servicios de los Ecosistemas que superan estas limitaciones y que están especialmente adaptadas para su implementación en cuencas con escasez de agua. Los Estándares Australianos de Contabilidad del Agua se simplifican para evitar la contabilidad exhaustiva a favor de la precisión y la transparencia en la información sobre la gestión del agua. Se diseña una versión mejorada y se proponen algunos criterios para guiar su implementación a escala de cuenca con el propósito de mejorar la información pública y la gobernanza. Un conjunto de herramientas para la Gestión Integrada de Recursos Hídricos que forman parte del Sistema Soporte a la Decisión AQUATOOL se une con información económica para obtener los beneficios generados por tres Servicios de los Ecosistemas de Agua Dulce considerando la influencia de la gestión del agua a una escala temporal detallada.
La aplicación de las metodologías resultantes a distintos casos de estudio muestra la relevancia de adoptar una perspectiva de gestión del agua para capturar en los resultados la complejidad de las cuencas con escasez de agua, de modo que sean útiles para la toma de decisiones informadas. Los resultados de Contabilidad del Agua muestran información sintética y relevante para los usuarios del agua y otros actores interesados sobre el estado de los recursos hídricos, y su asignación y suministro durante el periodo analizado. Los resultados de la evaluación de los Servicios de los Ecosistemas de Agua Dulce se revelan útiles para clasificar las masas de agua o subcuencas de acuerdo con su capacidad para proporcionar beneficios ambientales y para analizar el equilibrio entre las demandas de agua tradicionales y los beneficiarios de los Servicios de los Ecosistemas.
Finalmente, las metodologías se ponen en contexto dentro del proceso de Gestión Integrada de Recursos Hídricos que abarca las variables objetivo a considerar, las herramientas que permiten analizar la influencia de las acciones de gestión sobre ellas, los indicadores más informativos para los gestores del agua, y los modos de transmitir la información al público en general. Además, se detallan e ilustran con ejemplos en la literatura científica los tipos de análisis que pueden llevarse a cabo mediante las metodologías propuestas.
La investigación que se presenta está basada en trabajos publicados, que se expanden o detallan, e incluye material no publicado. El resultado es una Tesis que proporciona resultados y conclusiones mejorados respecto a los artículos independientes. / A pesar que la planificació i la gestió dels recursos hídrics ha evolucionat enormement, existeix encara discordancia entre aquesta i la Gestió Integrada de Recursos Hídrics. A la llum de la Directiva Europea Marc de l'Aigua i altres Polítiques Europees relacionades amb l'aigua i la sostenibilidad, la Comptabilitat de l'Aigua i l'avaluació dels Serveis dels Ecosistemes s'han identificat com a ferramentes que poden ajudar a aproximar-se a la Gestió Integrada de Recusos Hídrics.
No obstant això, les metodologies existents actualment estan desconnectades dels requeriments reals de la planificació i gestió dels recursos hídricos en conques hidrogràfiques complexes com les que pateixen d'escassesa hídrica. Els marcs de Comptabilitat de l'Aigua adopten una perspectiva de Comptabilitat financera que és massa exhaustiva per al propòsit de transmetre informacó relevant sobre les reserves i fluxes als gestors i usuaris de l'aigua en una conca, i comporten menys precisió al balanç global de l'aigua. A més, les ferramentes analitzades per a l'avaluació dels Serveis dels Ecosistemes passen per alt la influència de la gestió de l'aigua així com la variabilitat temporal i espacial dels recursos hídrics i les demandes.
Aquesta Tesi proposa metodologies per a la Comptabilitat de l'Aigua i l'Avaluació dels Serveis dels Ecosistemes que superen aquestes limitacions i que estan especialment adaptades per a la seua implementació en conques amb escassesa d'aigua. Els Estàndards Australians de Comptabilitat de l'Aigua es simplifiquen per evitar la comptabilitat exhaustiva a favor de la precisió i la transparència en la informació sobre la gestió de l'aigua. Es dissenya una versió millorada i es proposen alguns criteris per guiar la seua implementació a escala de conca amb el propòsit de millorar la informació pública i la governança. Un conjunt de ferramentes per a la Gestió Integrada de Recursos Hídrics que formen part del Sistema Suport a la Decisió AQUATOOL s'uneix amb informació econòmica per obtindre els beneficis generats per tres Serveis dels Ecosistemes d'Aigua Dolça considerant la influència de la gestió de l'aigua a una escala temporal detallada.
L'aplicació de les metodologies resultants als distints casos d'estudi mostren la rellevància d'adoptar una perspectiva de gestió de l'aigua per capturar als resultats la complexitat de les conques amb escassesa d'aigua, de manera que siguen útils per a la presa de decisions informades. Els resultats de la Comptabilitat de l'Aigua mostren informació sintètica i rellevant per als usuaris i altres actors interessats sobre l'estat dels recursos hídric, i la seua assignació i subministrament al llarg del període analitzat. Els resultats de l'avaluació dels Serveis dels Ecosistemes d'Aigua Dolça es revelen útils per classificar les masses d'aigua o subconques d'acord amb la seua capacitat per proporcionar beneficis ambientals i per analitzar l'equilibri entre les demandes d'aigua tradicionals i els beneficiaris dels Serveis dels Ecosistemes.
Finalment, les metodologies es posen en context dins del procés de Gestió Integrada de Recursos Hídrics que abarca les variables objectiu a considerar, les ferramentes que permeten analitzar la influència de les accions de gestió sobre elles, els indicadors més informatius per als gestors de l'aigua, i les maneres de transmetre la informació al públic en general. A més, es detallen i il¿lustren amb exemples en la literatura científica els tipus d'anàlisis que es poden portar a terme mitjançant les metodologies propostes.
La investigació que es presenta està basada en treballs publicats, que s'expandeixen o detallen, i inclou material no publicat. El resultat és una Tesis que proporciona resultats i conclusions millorades respecte als articles independents. / Momblanch Benavent, A. (2016). Assessment of Ecosystem Services and Water Accounting Methodologies for Integrated Water Resources Management in water scarce basins [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/75523 / TESIS
|
2 |
Assessment of water exploitation indexes based on water accountingPedro Monzonís, María 12 September 2018 (has links)
[EN] New European policies established in the Blueprint (EC, 2012) propose the use of water accounting for the allocation and reservation of water resources. This course correction contrasts with the calculation of water balances that has been used since the last century in Spain for this purpose. According to the European Commission (EC, 2015) the difference between the two approaches is the inclusion of the economic component. This argument is indisputable, but it would also add that both "asset accounts" and the physical supply and use tables require a type of information that had not been considered until now. In view of this new challenge, the use of hydrological and water resources management models is essential.
This thesis aims to implement a methodology for the transition between water balances and water accounting considering the special characteristics of the Mediterranean basin (with a high degree of regulation and the use of unconventional resources). In the same line, it raises the need for the definition of an indicator to assess the performance of a water resources system taking into consideration the origin of the water resources as a measure of the degree of stress suffered by the systems.
This thesis is presented by publications and seeks to address the methodologies and indicators used to date in the planning and management of water resources. First, the state of the art is analyzed in the first publication of the thesis, as detailed in Annex 1. The second publication, analyzes the key elements for formulating water balances that will determine, to a large extent, results obtained, as detailed in Annex 2. The third publication, in Annex 3, tries to explain how in those basins where the use of water resources is close, or even higher, to their availability, the use of balances based solely on variables such as rainfall and temperature are not sufficient. And due to the high regulation of water resources they should also include the results of water management models. This approach contrasts with the proposals made by the countries of northern Europe focused mainly on hydrological models.
In order to address the water accounting approach a pilot case located in the Andalusian Mediterranean basins was analysed. This work is presented in the fourth publication, reproduced in Annex 4. This initial analysis has served to highlight the need to develop a complementary software that allows unify the results of hydrological and water management models for calculating water accounts. The development of this software, which has been called AQUACCOUNTS, and its application to a general case with all the detail required in water resources planning has been published in the fifth article presented in Annex 5, taking the Júcar River Basin as a case study. From these results, a classification of water exploitation systems was carried out according to their degree of stress. These results were compared with the ones in Annex 2 which proposes the use of the indicator of exploitable water resources and which has been obtained with the traditional water balances approach.
Finally, Annex 6 includes the last publication of this thesis focused on the effects of climate change in the Po River Basin (Italy) by using water accounting. This work has served to identify those key elements within the simulation models and opens the door to improve them within the approach proposed by the SEEA-W.
This thesis aims to collaborate with those responsible for European policies in water resource planning for the application of those methodologies and tools appropriate to each territory. / [ES] Las nuevas políticas europeas establecidas en el Blueprint (EC, 2012) proponen el uso de la contabilidad del agua para la asignación y reserva de los recursos. Esta corrección del rumbo (cambio de paradigma) contrasta con el cálculo de balances que se ha venido utilizando desde el siglo pasado en España para dicho fin. Según la Comisión Europea (EC, 2015) la diferencia entre ambos planteamientos se halla en la inclusión de la componente económica. Este argumento es indiscutible, pero habría que añadir además que tanto las "asset accounts" como las tablas físicas de uso y suministro requieren un tipo de información que hasta ahora no se había considerado. A la vista de este nuevo reto, el uso de los modelos hidrológicos y de gestión de los recursos hídricos se hace imprescindible.
Con esta tesis se pretende llevar a cabo una metodología que permita la transición entre los balances hídricos y las cuentas del agua teniendo en cuenta las especiales características de las cuencas mediterráneas (con un elevado grado de regulación y el uso de recursos no convencionales). En esta misma línea se plantea la definición de un indicador que trate de discutir el comportamiento conjunto de un sistema de recursos hídricos y que tenga en consideración el origen de los recursos empleados como medida del grado de estrés de los sistemas.
Esta tesis se presenta por compendio de publicaciones y trata de abordar las metodologías e indicadores utilizados hasta la fecha en la planificación y gestión de los recursos hídricos. En primer lugar se analiza el estado del arte que constituye la primera publicación de la tesis, tal y como se detalla en el Anexo 1. La segunda publicación, analiza los elementos clave para la formulación de balances que determinarán, en gran medida, los resultados obtenidos, tal y como se detalla en el Anexo 2. La tercera publicación, en el Anexo 3, trata de explicar cómo en las cuencas donde el aprovechamiento de los recursos es cercano o incluso superior a su disponibilidad, el uso de los balances basados únicamente en variables como la precipitación y la temperatura no son suficientes, sino que debido a la alta regulación de los recursos debe recurrirse además a los modelos de gestión. Este planteamiento contrasta con las propuestas planteadas por los países del norte de Europa centrados principalmente en los modelos hidrológicos.
Para abordar el tema se ha partido de un caso piloto localizado en las cuencas mediterráneas andaluzas. Este trabajo se presenta en la cuarta publicación, que se reproduce en el Anexo 4. A partir de este análisis inicial, se vio la necesidad de desarrollar un software complementario que permitiese unificar tanto la información de partida como los resultados de los modelos hidrológicos y de gestión para el cálculo de la contabilidad del agua. El desarrollo de este software, que ha sido denominado AQUACCOUNTS, y su aplicación a un caso general con todo el detalle requerido en planificación se ha publicado en el quinto artículo que se presenta en el Anexo 5, siendo la Demarcación Hidrográfica del Júcar el caso de estudio. A partir de los resultados obtenidos se ha llevado a cabo una clasificación de los sistemas de explotación según su grado de desarrollo comparándose con los resultados obtenidos en el Anexo 2 que propone el uso del indicador de recursos explotables y que se ha obtenido con las metodologías tradicionales de balances.
Por último, el Anexo 6 recoge la última publicación de esta tesis en la que se analizan los efectos del cambio climático en la cuenca del río Po (Italia) mediante el uso de la contabilidad del agua. Este trabajo ha servido para identificar aquellos elementos clave dentro de los modelos de simulación y abre las puertas a una mejora de los mismos dentro del enfoque planteado por el SEEA-W.
Esta tesis pretende colaborar con los responsables de las políticas europeas en materia de planificación para la apl / [CAT] Les noves polítiques europees establides en el Blueprint (EC, 2012) proposen l'ús de la comptabilitat de l'aigua per a l'assignació i reserva dels recursos hídrics. Esta correcció del rumb (o canvi de paradigma) contrasta amb el càlcul de balanços que s'ha utilitzat des del segle passat a Espanya per a aquesta finalitat. Segons la Comissió Europea (EC, 2015) la diferència entre ambdós plantejaments es troba en la inclusió de la component econòmica. Este argument és indiscutible, però caldria afegir a més que tant les "asset accounts" com les taules físiques d'ús i subministrament requerixen un tipus d'informació que fins ara no s'havia considerat. A la vista d'este nou repte, l'ús dels models hidrològics i de gestió dels recursos hídrics es fa imprescindible.
Amb esta tesi es pretén dur a terme una metodologia que permeta la transició entre els balanços hídrics i els comptes de l'aigua tenint en compte les especials característiques de les conques mediterrànies (amb un elevat grau de regulació i l'ús de recursos no convencionals). En esta mateixa línia es planteja la definició d'un indicador que tracte de discutir el comportament conjunt d'un sistema de recursos hídrics i que tinga en consideració l'origen dels recursos empleats com a mesura del grau d'estrés dels sistemes.
Esta tesi es presenta per compendi de publicacions i tracta d'abordar les metodologies i indicadors utilitzats fins a la data en la planificació i gestió dels recursos hídrics. En primer lloc s'analitza l'estat de l'art que constituïx la primera publicació de la tesi, tal com es detalla en l'Annex 1. La segona publicació, analitza els elements clau per a la formulació de balanços que determinaran, en gran manera, els resultats obtinguts, tal com es detalla en l'Annex 2. La tercera publicació, en l'Annex 3, tracta d'explicar com en les conques on l'aprofitament dels recursos és pròxim o inclús superior a la seua disponibilitat, l'ús dels balanços basats únicament en variables com la precipitació i la temperatura no són suficients, sinó que a causa de l'alta regulació dels recursos ha de recórrer-se a més als models de gestió. Este plantejament contrasta amb les propostes plantejades pels països del nord d'Europa centrats principalment en el models hidrològics.
Per a abordar el tema s'ha partit d'un cas pilot localitzat en les conques mediterrànies andaluses. Este treball es presenta en la quarta publicació, que es reproduïx en l'Annex 4. A partir d'aquest anàlisi inicial, es va veure la necessitat de desenrotllar una ferramenta complementaria que permetera unificar tant la informació de partida com els resultats dels models hidrològics i de gestió per al càlcul de la comptabilitat de l'aigua. El desenrotllament d'esta ferramenta, que ha sigut denominat AQUACCOUNTS, i la seua aplicació a un cas general amb tot el detall requerit en planificació s'ha publicat en el quint article que es presenta en l'Annex 5, sent la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer el cas d'estudi. A partir dels resultats obtinguts s'ha dut a terme una classificació dels sistemes d'explotació segons el seu grau de desenrotllament comparant-se amb els resultats obtinguts en l'Annex 2 que proposa l'ús de l'indicador de recursos explotables i que s'ha obtingut amb les metodologies tradicionals de balanços.
Finalment, l'Annex 6 arreplega l'última publicació d'esta tesi en què s'analitzen els efectes del canvi climàtic en la conca del riu Po (Itàlia) per mitjà de l'ús de la comptabilitat de l'aigua. Este treball ha servit per a identificar aquells elements clau dins dels models de simulació i obri les portes a una millora dels mateixos dins de l'enfocament plantejat pel SEEA-W.
Esta tesi pretén col·laborar amb els responsables de les polítiques europees en matèria de planificació per a l'aplicació d'aquelles metodologies i ferramentes més adequades a cada territori. / Pedro Monzonís, M. (2016). Assessment of water exploitation indexes based on water accounting [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/71677 / TESIS
|
Page generated in 0.0913 seconds