Bakgrund: I Sverige vårdades år 2011 drygt 7700 personer på sjukhus för självskador. Självskadebeteendet används ofta som en copingstrategi för att hantera och lindra psykisk smärta och ångest, men kan även vara ett rop på hjälp. Handlingarna väcker ofta starka känslor, såsom ilska, maktlöshet och antipati, hos sjukvårdspersonal. Patientgruppen upplevs ofta svår att ge bra vård till och patienterna utsätts för mycket tvångsvård och tvångsåtgärder. Syfte: Syftet är att belysa hur patienter med självskadebeteende upplever bemötandet i vården. Metod: Studien, en kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats, har utförts medelst analysering av tre självbiografier skrivna av personer med ett tidigare självskadebeteende. Resultat: Självbiografiförfattarnas upplevelser av bemötandet i vården delades in i två huvudkategorier; positiva respektive negativa upplevelser. Under positiva upplevelser utkristalliserades fyra kategorier; Trygghet och tillit, Erhålla information, Bli tagen på allvar och känna sig förstådd respektive Omtanke och stöd. Under huvudkategorin negativa upplevelser hittades kategorierna Utlämnad och maktlös, Ej bli tagen på allvar och ej känna sig förstådd, Ej känna sig värdig vård samt Bristande information. Slutsats: Bemötandet inom vården är avgörande för relationen mellan vårdare och vårdtagare. Då patienterna hade positiva upplevelser av bemötandet grundlades en tillitsfull relation. Ett dåligt bemötande bidrog till ett vårdlidande för patienterna. Klinisk betydelse: Resultatet kan ge vårdpersonal en ökad kunskap och bättre förståelse för vad i bemötandet som upplevs positivt respektive negativt av patienten. Detta kan leda till ett förbättrat och mer professionellt bemötande av dessa patienter, vilket är viktigt för ett gott tillfrisknande. / Background: During 2011 more than 7700 people were hospitalized for self-injuries in Sweden. Self-injury behavior is often used as a coping strategy to manage and relieve mental pain and anguish, but can also be a cry for help. The actions often generate strong emotions, such as anger, powerlessness and antipathy, among health care staff. This group of patients is often perceived difficult to provide good care for and the patients are exposed to many coercive measures. Purpose: The purpose is to illustrate how patients with self-injury behavior experience their treatment. Method: The study, a qualitative content analysis with an inductive approach, has been performed by analyzing three autobiographies written by persons with a previous self-injury behavior. Result: The patients/authors experiences of their treatment were divided into two main categories; positive and negative experiences. Under positive experiences four categories crystallized; Security and trust, Receive information, Be taken seriously and feel understood and Care and support. Under the main category negative experiences four categories were developed; Left out and powerlessness, Not be taken seriously and not feel understood, Not feel worthy of care and Lack of information. Conclusion: The treatment in health care is critical to the relationship between caregiver and care recipient. When the patients´ had positive experiences of the treatment from the staff a trusting relationship was founded. A bad attitude contributed to patients suffering. Clinical significance: The results may give health care professionals a better knowledge and understanding of the treatment that is perceived positively or negatively by the patient. This can lead to an improved and more professional treatment of these patients, which is important for a good recovery.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:rkh-770 |
Date | January 2013 |
Creators | Friis, Viktoria, Hemborg, Kerstin |
Publisher | Röda Korsets Högskola, Röda Korsets Högskola |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0013 seconds