Bristen på bostäder som tillgodoser Malmö stads förväntade befolkningsantal i kombination med ett ökat fokus på miljön och klimatet har resulterat i ett skifte i hur det planeras och utvecklas i våra städer. Förtätning har kommit att bli ett ideal samt en trend inom stadsutveckling och planering som anses tillgodose en ökad urbanisering i kombination med att möjliggöra för en mer hållbar stadsutveckling. I Malmö stads översiktsplan används förtätning som en av strategierna för att nå målet om en tät, grön och blandad stad. Bellevuegården och södra Hyllie är två områden i Malmö som är framväxta under olika stadsplaneideal. Bellevuegården från miljonprogramseran med modernistisk planering som ideal respektive Hyllie som planerats och utvecklats i nutid när förtätning råder som ideal och trend. Genom dokumentstudier och intervjuer söker denna uppsats svar på hur Malmö stads förtätningsstrategier förekommer i två olika områden som är framväxta under olika ideal som ovan nämnda. Vidare syftar studien till att undersöka om förtätning är ett hållbart tillvägagångssätt och om det anses vara vägen att gå för vidare utveckling. Resultatet av studien visar att beroende på vilka ideal områden är framväxta under så skiljer sig strategierna för att förtäta i området. Olika perspektiv behöver vägas mot varandra för att utfallet ska bli så bra som möjligt. I redan befintliga och äldre områden som Bellevuegården är det stort fokus på att förhålla sig till den befintliga byggnationen och därmed behöva ta innergårdar och dylikt i anspråk för att kunna anpassa detta till dagens trender och problem. Syftet med förtätning i redan befintliga områden bör därmed vara att området ska kompletteras med funktioner och bostäder som anses saknas idag. Detta gör att aktörerna ställs inför utmaningar gällande bland annat att de boende i området inte ska påverkas negativt i form av högre levnadskostnader eller risken att området gentrifieras på grund av att området nu får bättre standard. I nyare områden som södra Hyllie är grunden likt en blank canvas och det byggs därmed med täta kvarter med plats för höga andelar invånare på mindre yta. Marken som tas i anspråk här är istället högkvalitativ jordbruksmark och något som anses behöva kompenseras med att utveckla klimatsmarta och klimatvänliga områden. / The lack of housing that meets Malmö city’s expected population, in combination with an increased focus on the environment and climate, has resulted in a shift in how our cities are planned and developed. Densification has become an ideal and a trend in urban development and planning which is considered to accommodate increased urbanization in combination with enabling sustainable urban development. In Malmö city's general plan, densification is used as one of the strategies to achieve the goal of a dense, green and mixed city. Bellevuegården and southern Hyllie are two areas in Malmö that have emerged under different urban planning ideals. Bellevuegården from the million program era with modernist planning as ideal and Hyllie as planned and developed in the present with densification prevails as ideal and trend. Through document studies and interviews, this study seeks to understand how Malmö city’s densification strategies occur in the two different areas with different prerequisites, meaning that they have emerged under different ideals as previously mentioned. Furthermore, the study aims to investigate whether it is considered the way to go or not. The results of the study show that depending on under which ideal areas have emerged, the strategies for densification in the area differ. Different perspectives need to be weighed against each other in order for the outcome to be as good as possible. In already established and older areas such as Bellevuegården, there is a great emphasis on relating to the existing architecture, thus having to utilize courtyards and the like in order to be able to adapt to today’s trends and challenges. This means that the actors are faced with challenges regarding partly the residents of the area in order not to affect them negatively in the form of higher living costs or the risk of the area being gentrified, but also because the aim is for the area to be supplemented with functions and housing that are considered lacking today. In newer areas such as southern Hyllie, the foundation is like a blank canvas and it is therefore built with dense blocks with room for high proportions of residents on a smaller surface area. The land that is used here is instead high-quality agricultural land and something that is considered to need to be compensated for by developing climate-smart and climate-friendly areas.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:mau-67386 |
Date | January 2024 |
Creators | Bondeson, Måns, Nilsson, Alicia |
Publisher | Malmö universitet, Institutionen för Urbana Studier (US) |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0031 seconds