<p>Syftet med denna uppsats är att ta reda på hur vanligt förekommande smilisen är generellt på en chatt och vilka sorter som används. Som ett komplement till detta vill jag även ta reda på om enskilda personer använder många smilisar och hur många sorter dessa representerar.</p><p>Först redogör jag för tidigare forskning på området och då främst när det gäller ickeverbala signaler och deras motsvarande chattstrategier. Dessutom kategoriserar jag smilisar generellt efter orientering, föreställning, funktion och variation och får på detta sätt en grund att stå på i materialanalys och diskussion. Som motivering till mitt materialval har jag även placerat in olika chattar i tre olika kategorier: parinriktade, gruppinriktade och virtuella världar.</p><p>Mitt material består av sju dagars loggar från IRC-kanalen #Sweden och omfattar sammanlagt 16582 faktiska inlägg. För att inte påverka resultaten har jag insamlat detta i rollen som spion.</p><p>Det jag kommer fram till är att smilisar förekommer i 14,5 % av inläggen. Dessa är orienterade både som liggande och stående med en klar övervikt på den förra. Alla tre föreställningar är representerade men föremål och händelser står bara för 1 % av totalen. Även samtliga funktioner används men bara i orienteringen liggande. Slutligen har också variationen av de liggande smilisarna visat sig vara stor.</p><p>Resultaten komna ur analyser av tre chattare visar sig vara ett bra komplement. En mycket aktiv chattare visar sig endast använda ett fåtal smilisar av ett mycket litet antal sorter. Mindre aktiva chattare använder däremot en större andel smilisar.</p><p>Smilisen har alltså visat sig vara ett vanligt och ett värdefullt komplement till den reella texten. Den liggande smilisen är till synes helt klart användbarast då den är både enkel att skriva och lätt att förstå. Jag tycker mig också ana att de smilisar som används oftast kan förknippas med genrestilen medan de som endast förekommer sällsynt snarare är tecken på personlig stil.</p><p>Slutligen argumenterar jag för chattens och sålunda också smilisens fortsatta överlevnad.</p>
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA/oai:DiVA.org:oru-1495 |
Date | January 2007 |
Creators | Gunnarsson, Mikael |
Publisher | Örebro University, Department of Humanities |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, text |
Page generated in 0.0011 seconds