I den här uppsatsen har nu gällande lagstiftning för renskötselrätten behandlats. Dagens rennäringslag (RNL) bygger till stor del på den första renbeteslagen från år 1886 och reglerar samers rättigheter i samband med renskötselns bedrivande. Bland dessa rättigheter ingår bland annat en rätt för samer att nyttja mark och vatten i samband med renskötseln. Även annan lagstiftning reglerar renskötselns förhållande, främst i syfte att stärka skyddet mot andra intressen. I arbetet redogörs för bestämmelser avseende renskötseln i miljöbalken, skogsvårdslagen och regeringsformen. Renskötseln är dels en kollektiv rätt som tillkommer samebyn och dels en civilrättslig p.g.a. av den urminnes hävd som renskötseln grundas på. Att renskötseln är av civilrättsligt slag innebär att den omfattas av egendomsskyddet i regeringsformen vilket belyses i arbetet. Syftet med denna uppsats var att undersöka hur rennäringslagen förhåller sig till överordnad lag och granska hur renskötselrätten kommer till uttryck i lagstiftning. Redogörelsen innehåller en historisk tillbakablick från rennäringslagens tillkomst fram till det komplicerade förhållande som råder idag. De rättsliga tvister mellan staten och samebyar som lyft frågan om grundlagsenlighet har därför behandlats. I syftet ingick även att undersöka rättens framtidsutsikter varför en redogörelse av tre förslag till konventioner har behandlats. De aktuella konventionerna är förslaget om nordisk samekonvention, renskötselkonvention och ILO konventionen nr 169.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:ltu-61464 |
Date | January 2017 |
Creators | Sandström, Therese |
Publisher | Luleå tekniska universitet, Institutionen för ekonomi, teknik och samhälle |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0022 seconds